frsrdg · H804OSSE1 · 2021-03-09 00:00:00 — Redogörelse till 2020/21:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten Den svenska delegationen till parlamentariska församling lämnar härmed sin redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen och den svenska delegationens arbete . Den parlamentariska dimensionen inom Organisationen för säkerhet och samarbete i ..................................................................... Församlingens verksamhet och organisation......................................... Arbetsgrupper och särskilda representanter ..................................... Det ständiga utskottet....................................................................... Den svenska delegationen........................................................................... Ledamöter i den svenska delegationen .................................................. Församlingens ordinarie verksamhet ..................................... Möten i det ständiga utskottet.............................................................. Arbetsgruppen för migrationsfrågor .................................................... Särskild representant om mordet på ............................ 5 Församlingens verksamhet ..................................................... Den svenska delegationens verksamhet ................................. Informationsutbyte med utskott......................................... Seminarium om valet i ................................................................ Det förtida parlamentsvalet i ......................................... Det förtida parlamentsvalet i Nordmakedonien................................... President- och parlamentsvalet i ................................................. Samarbeten med parter inom och utom den parlamentariska Samarbete med andra parlamentariska församlingar ........................... 11 Församlingens ledning, särskilda representanter och Församlingens och fackutskottens ledning ........................................ 1Hur har vuxit fram har sitt ursprung i Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). ESK etablerades 1975 som ett forum för politiska förhandlingar mellan öst och väst. fick ESK ställning som regional organisation i enligt kapitel VIII. bytte konferensen namn till (). omfattar 57 stater och är en effektiv organisation i det internationella säkerhetspolitiska samarbetet. Organisationen har en flexibel struktur och en bred syn på säkerhet. Verksamheten omfattar tre dimensioner: säkerhetspolitik, ekonomi och miljö samt demokrati och mänskliga rättigheter. Tyngdpunkten inom verksamhet försköts från långsiktiga förhandlingar om normbyggande och militära förtroendeskapande åtgärder till konfliktförebyggande arbete för att stärka demokratin i medlemsländerna. är en i hög grad operativ organisation och dess flexibla uppbyggnad möjliggör snabba förebyggande insatser, ofta i nära samarbete med andra internationella organ. bedrivs fältaktiviteter i ett femtontal länder. Fältmissionernas arbete är inriktat på att stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, bygga upp demokratiska institutioner och stödja förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Organisationen har kapacitet att verka i olika skeden av en konflikt: förvarning, förebyggande, konflikthantering och återuppbyggnad. Den kan även verka för demokratisk utveckling och rättsstatens principer. Organisationen har också i allt större utsträckning tagit sig an frågor som sträcker sig över samtliga tre dimensioner, såsom migration, människohandel, terrorism och gränsövervakning. Samarbete med länder utanför det egna geografiska området regleras genom partnerskapsavtal. 2Den parlamentariska dimensionen inom 2.1 Församlingens verksamhet och organisation parlamentariska församling (PF) etablerades 1990 i samband med att fick en fastare institutionell struktur. parlamentariska församling ska genom dialog bidra till och främja konfliktlösning, en demokratisk samhällsutveckling och rättsstatens principer i medlemsländerna. Församlingen ska även följa upp hur väl medlemsländernas regeringar genomför de resolutioner och rekommendationer som församlingen antar vid sina möten. Målen för församlingens verksamhet anges i dess stadga. Församlingen har 323 ordinarie ledamöter och lika många ersättare. Antalet medlemmar i de nationella delegationerna fastställs i församlingens stadga. delegation uppgår till åtta ledamöter. Församlingen har sex officiella språk: engelska, franska, italienska, ryska, spanska och tyska. Den parlamentariska församlingen har tre årliga möten: en session, ett höstmöte och ett vintermöte. Vid mötena samlas de nationella delegationerna från medlemsländer samt observatörsländerna. Under mötena följer församlingen upp hur medlemsländerna uppfyller mål, diskuterar aktuella frågor och för en dialog med medlemsländernas regeringsorgan. Vid den årliga sessionen håller församlingen plenum och fattar beslut om resolutioner. Beslut i församlingens plenum fattas med enkel majoritet. Den parlamentariska församlingen har tre fackutskott som sammanträder under sessionen och som motsvarar regeringssidans dimensioner: utskottet för politik och säkerhet, utskottet för ekonomi och miljö samt utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter. Varje utskott företräds av ett presidium som består av en ordförande, en vice ordförande och en rapportör. Ordföranden leder arbetet medan utskottets rapportör lägger fram en rapport och en resolution som behandlas vid sessionen. 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH 2.1.3 Arbetsgrupper och särskilda representanter Utöver de tre ordinarie utskotten har församlingen två arbetsgrupper: arbetsgruppen för migrationsfrågor samt arbetsgruppen mot terrorism. De två grupperna har i uppgift att samordna församlingens verksamhet i respektive fråga, rapportera till det ständiga utskottet samt lägga fram resolutioner vid sessionen. Församlingens president kan utse medlemmar i församlingen till rollen som särskild representant för en specifik fråga. De särskilda representanterna ska rapportera om sin verksamhet till det ständiga utskottet. Presidenten utser även ordföranden, vice ordföranden och ledamöterna i dessa arbetsgrupper. Den parlamentariska församlingens styrande organ är: det ständiga utskottet, byrån och sekretariatet. 2.2.1 Det ständiga utskottet Församlingens ständiga utskott består av församlingens byrå och av ordförandena för de nationella delegationerna. Det ständiga utskottet förbereder och beslutar om dagordningen för sessionen, höstmötet och vintermötet. Det beslutar även vilka tilläggsförslag som ska tas upp under sessionen och vilka fackutskott som ska bereda dem. Beslut fattas enligt principen konsensus minus en. Församlingen leds av en byrå som består av en president, nio vicepresidenter, en kassör, ordförandena för de tre utskotten och den tidigare presidenten. Presidenten väljs för ett verksamhetsår med möjlighet till omval en gång. Byråns nio vicepresidenter väljs för ett respektive och kan väljas om men ingå i byrån högst . Den tidigare presidenten saknar rösträtt. Församlingens nuvarande president är (). Bowness utsågs till tillförordnad president eftersom den tidigare presidenten () förlorade sin plats i det georgiska parlamentet efter valet . Församlingens sekretariat finns i och har ett tjugotal tjänstemän. Sekretariatet har även en filial i där en ambassadör representerar församlingen vid regeringssidans möten. 2 DEN PARLAMENTARISKA DIMENSIONEN INOM ORGANISATIONEN FÖR SÄKERHET OCH Inom församlingen verkar fyra partigrupper: den konservativa gruppen, socialistgruppen, den liberala gruppen samt den konservativa och reformistiska gruppen. Övriga partier möts sporadiskt utan organiserade grupper. De fyra partigrupperna har inga egna sekretariat och får inte några finansiella bidrag från församlingen. De sammanträder i anslutning till församlingens ordinarie möten. 3 Den svenska delegationen 3.1 Ledamöter i den svenska delegationen I den svenska delegationen ingår åtta ledamöter och lika många ersättare. Dessa väljs av kammaren för en mandatperiod. 2018 valdes följande delegation: Delegationen har valt (S) till ordförande och (M) till vice ordförande. Fördelningen till den parlamentariska församlingens fackutskott från och med valet är följande: Utskott I: Politik och säkerhet Utskott II: Ekonomi och miljö Utskott III: Demokrati och mänskliga rättigheter 3 DEN SVENSKA DELEGATIONEN (M) är sedan sommarmötet vicepresident i den parlamentariska församlingen. utsågs hon till särskild representant om mordet på och som en del av hennes uppdrag presenterade sin rapport om mordet under vintermötet i 2020. ingår i arbetsgruppen för migrationsfrågor och utsågs till dess tillförordnade ordförande. Församlingens årliga vintermöte hölls i , , den 21–där cirka 250 parlamentariker deltog från över 50 länder. Den svenska delegationen till parlamentariska församling representerades av (S), (M), (S), (M), (S), (C) och (V). Ett möte hölls i plenum och därutöver sammanträdde de tre fackutskotten och det ständiga utskottet. Vidare genomfördes ett antal seminarier och bilaterala möten mellan de olika delegationerna. I de tre fackutskotten redogjorde utskottens rapportörer för utvecklingen inom sina ansvarsområden i förhållande till de resolutioner som tidigare antagits. Rapportörerna presenterade även inriktningen på kommande rapporter och resolutioner. Utskottet för politik och säkerhet leddes av vice ordförande (). Utskottets rapportör () belyste arbetet med konfliktlösning i och lyfte fram situationen i . Han redogjorde för att landminor och andra explosiva lämningar är ett stort hot mot säkerheten i landet och att åtgärder för att desarmera minor är prioriterade. Vidare framhöll Kasciunas behovet av att civila observatörsmission ges obegränsad tillgång till områden ockuperade av , att begränsningarna av mediefriheten i upphör, att territoriella gränser återupprättas och att interparlamentariska initiativ tas för att främja cybersäkerhet i . I den efterföljande debatten diskuterade parlamentarikerna striderna i östra , konflikten i Nagorno-Karabakh och andra konflikter i Sydkaukasien. När det gäller konflikten i Nagorno-Karabakh framhölls att de samtal som förts mellan och under den årliga säkerhetskonferensen i bör ligga till grund för diskussioner om konfliktens lösning. I ett inlägg betonade (M) betydelsen av att , det fredsavtal som redan slutits mellan och , efterlevs och genomförs. Utskottet för ekonomi och miljö leddes av vice ordförande (). Utskottets rapportör () redogjorde för att samordnade åtgärder är nödvändiga för att motverka klimatkrisen och att står inför stora utmaningar kopplade till den ekonomiska och miljömässiga dimensionen av säkerhet. Hon betonade särskilt att vattentillgången i är ett tilltagande problem i och med klimatförändringarna. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2020 I den efterföljande debatten diskuterade parlamentarikerna sambandet mellan klimat och migration, utvecklingen av förnybara energikällor och utmaningar kopplade till hållbar energiförsörjning. I ett inlägg underströk (C) vikten av att alla länder tar sitt ansvar i arbetet för ett mer hållbart samhälle. Utskottet för demokrati och mänskliga rättigheter leddes av ordförande () som i sitt inledningstal redogjorde för sina aktiviteter, däribland ett besök i . Han belyste särskilda fokus på mänskliga rättigheter och den humanitära situationen för människor som befinner sig i konfliktområden. Utskottets rapportör () uppmärksammade en tillbakagång av medborgares tilltro till institutioner och den politiska makten i . poängterade vidare att mediefriheten och civilsamhällesorganisationers möjligheter att verka är hotad i flera länder i regionen. Hon betonade vikten av att öka representationen av kvinnor och minoriteter för att skapa tilltro till allmänna institutioner och uppmanade parlamentarikerna att fokusera på inkluderande åtgärder i arbetet för att stärka mänskliga rättigheter. Utskottets möte avslutades med en debatt om förekomsten av desinformation, migranters rättigheter, minoriteter och inskränkningar av mänskliga rättigheter i konfliktområden. Efter mötena i de tre utskotten samlades hela församlingen för diskussioner i plenum. Ämnen som parlamentarikerna diskuterade var bland annat situationen i och åtgärder för att främja en nedtrappning av konflikten, betydelsen av dialog med civilsamhällesaktörer och vikten av att effektivisera arbete. Församlingens dåvarande president betonade att växande inflytande på omvärlden, utträde ur EU och EU:s utvidgningsprocess har lett till större osäkerhet i . Han framhävde operativa förmåga och uppmanade medlemsstaterna att arbeta fram sätt att hantera nya typer av hot. I plenum rapporterade även ordförandena för arbetsgrupperna och de särskilda representanterna om sin verksamhet. (), församlingens särskilda representant för jämställdhetsfrågor, framhöll att betydande förbättringar på jämställdhetsområdet genomförts i men att stora utmaningar ännu kvarstår. Vintermötet avslutades med en debatt om åtgärder för att motverka antisemitism, diskriminering och intolerans. I ett inlägg framhöll (S) minoriteters utsatta situation i OSSE-området och uppmanade församlingens medlemsländer till ytterligare ansträngningar för att motverka främlingsfientlighet. (V) framhöll i ett inlägg vikten av multilateralt samarbete för att bemöta globala frågor. Församlingens årliga session skulle ha ägt rum i , , den 3–. meddelade församlingens president och 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2020 ordföranden för den kanadensiska delegationen att sessionen ställts in med anledning av coronapandemin. Nästa session är planerad att hållas i , , 2021. Församlingens höstmöte skulle ha ägt rum i den 4–. meddelade församlingen att höstmötet ställts in på grund av coronapandemin. 4.4 Möten i det ständiga utskottet Möten i det ständiga utskottet hålls normalt i anslutning till församlingens tre ordinarie möten. Vintermötet hölls i den 20–, övriga möten har genomförts digitalt. På dagordningen för det ständiga utskottets möte under vintermötet i stod bland annat återrapportering från presidenten, de särskilda representanterna, kassören och generalsekreteraren. Under sammanträdet gjordes en uppföljning av de ändringsförslag till församlingens stadgar som presenterades . presenterade en rapport med ändringsförslagen och två förslag antogs av det ständiga utskottet. Under det ständiga utskottets sammanträde diskuterades östra , rasism och polisbrutalitet samt hur det parlamentariska arbetet ska kunna fortsätta under pandemin. Sammanträdet hölls digitalt och från den svenska delegationen deltog (M). sammanträdde det ständiga utskottet digitalt. På dagordningen stod återrapportering från presidenten och generalsekreteraren samt rapportering om arbetet med att ändra stadgarna för att församlingen ska kunna fatta beslut under pandemin. Dåvarande president meddelade i sitt tal till utskottet att han inte blivit omvald till det georgiska parlamentet och därmed måste avgå från sin post som församlingens president. Generalsekreteraren informerade därefter utskottet om att vicepresident tar över som tillförordnad president fram till dess att församlingen kan arrangera val. Den tillförordnade presidenten redogjorde för arbetet med att ändra stadgarna. Han föreslog att ett tillägg i stadgarna antas av det ständiga utskottet under det kommande vintermötet som skulle möjliggöra för församlingen att hålla session och val digitalt. 4.5 Arbetsgruppen för migrationsfrågor (M) är tillförordnad ordförande i församlingens arbetsgrupp med fokus på migrationsfrågor. Gruppen fungerar som ett forum med fokus på migration utifrån säkerhet, ekonomi och mänskliga rättigheter. Arbetsgruppen rapporterar till det ständiga utskottet. 4 FÖRSAMLINGENS ORDINARIE VERKSAMHET UNDER 2020 i uppdrag att ta fram policyförslag och uppmuntra till dialog mellan medlemsländerna och . Arbetsgruppen lägger också fram resolutioner till församlingens sessioner. Gruppens 18 medlemmar träffas regelbundet, bevakar migrationsfrågor och arrangerar fältstudier. Under genomförde arbetsgruppen fyra möten. På grund av pandemin hölls majoriteten av dessa digitalt. Under mötena har gruppen diskuterat aktuella frågor, bland annat situationen på de grekiska öarna och EU:s migrationspaket, arbetsgruppens samarbete med på regeringsnivå och förutsättningar för kommande fältstudier. Gruppen har vid ett antal tillfällen träffat externa aktörer. Möten har arrangerats med migrationsminister, representanter för och medlemmar från civilsamhällesorganisationer. 4.6Särskild representant om mordet på (M) blev under vintermötet i 2019 utsedd till församlingens särskilda representant om mordet på den ryska oppositionspolitikern . Under sammanträdet i det ständiga utskottet vid vintermötet överlämnade sin slutgiltiga rapport om mordet. I sitt tal till utskottet redogjorde för stora brister i de ryska myndigheternas utredning av mordet och betonade att misskötta utredningar av brott mot journalister, oppositionspolitiker och demokratiaktivister i praktiken leder till straffrihet för grova brott. Hon betonade att ryska myndigheter inte besvarat frågor om rättsfallet och uppmanade att samarbeta i frågor som rör mordet. I anslutning till rapportens överlämnande arrangerade den svenska delegationen ett sidoevenemang för att diskutera rapportens innehåll i ett panelsamtal. Delegationens ordförande (S) höll ett inledningsanförande och () modererade samtalet. Förutom deltog från , advokat och () i panelen. medverkade i ett seminarium arrangerat av den brittiska tankesmedjan där hon redogjorde för sitt arbete med rapporten. Rapporten togs upp i för mänskliga rättigheter vid den amerikanska kongressen. Den nämns även i en resolution i den amerikanska senaten. Till följd av coronapandemin har församlingen använt sig av digitala lösningar som alternativ till fysiska möten och arrangemang. Exempelvis hölls en serie om åtta digitala seminarier på olika teman . Syftet med seminarierna var att diskutera hur de respektive ämnesområdena har påverkats av pandemin och ge församlingens medlemmar möjlighet att utbyta erfarenheter och information. Det första seminariet hölls på temat pandemins påverkan på världsekonomin. Ett antal inbjudna talare redogjorde för vikten av ekonomiska stimulansåtgärder och då särskilt till de sektorer som drabbats hårdast av pandemin. Därefter diskuterade församlingens medlemmar hur parlament kan fungera i tider av social distansering och nedstängningar, vikten av att skydda mänskliga rättigheter även under pandemin samt behovet av en övergripande plan för ekonomisk återhämtning. ägde det andra seminariet rum som fokuserade på hur mänskliga rättigheter och demokrati påverkats av undantagstillstånd och nedstängningar till följd av pandemin. Under diskussionen poängterade ett antal talare att anledningarna till att utlysa undantagstillstånd och nationella nödlägen måste vara starka. Parlamentarikerna nämnde att undantagstillstånd bör vara tidsbegränsade, uppkomma i enlighet med existerande lagstiftning och vara begränsade till vad den aktuella situationen kräver. Vårens tredje seminarium arrangerades och fokuserade på hur konflikter i påverkats av pandemin. Under debatten betonade medlemmar från konfliktdrabbade länder att pandemin har påverkat civilbefolkningen och redan utsatta grupper hårt. Flera talare framhävde att pandemin inte får distrahera från att fokusera på konfliktlösning och att måste upprätthållas. hölls det fjärde seminariet som berörde de miljömässiga aspekterna av coronapandemin. Ett antal inbjudna talare betonade vikten av att den ekonomiska återhämtningen efter pandemin måste ske enligt uppsatta klimatmål. Flera parlamentariker lyfte sedan sambandet mellan miljöförstöring och människors hälsa samt att nedstängningar av samhällen under pandemin lett till mindre luftföroreningar i flera av världens storstäder. Även frågan om statliga subventioner till fossila industrier lyftes av församlingens medlemmar. Ett femte seminarium arrangerades på temat migration och skydd av migranter och flyktingar under pandemin. I rollen som tillförordnad ordförande i församlingens arbetsgrupp för migrationsfrågor höll (M) ett öppnande anförande om vikten av ökat internationellt samarbete för att skapa långsiktiga lösningar på migrationsutmaningar. Hon nämnde vikten av att ge flyktingar och migranter i tillgång till 5 FÖRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2020 sjukvård under pandemin och belyste behovet av en omfördelningsmekanism för asylsökande. Därefter diskuterade parlamentarikerna ökningen av främlingsfientliga och rasistiska uttalanden under pandemin, särskilt mot människor av asiatiskt ursprung. hölls det sjätte seminariet som fokuserade på pandemins påverkan på jämställdhet mellan könen. Under seminariet presenterade församlingens särskilda representant för jämställdhetsfrågor sin rapport om pandemins påverkan på jämställdheten. Ett antal talare betonade vikten av att möta behoven för kvinnliga medarbetare i sjukvården. Vidare diskuterade parlamentarikerna vikten av att öka kvinnors representation i parlamenten och att fortsätta arbetet mot våld i nära relationer. Det sjunde seminariet arrangerades och fokuserade på utmaningar för minoriteter och utsatta grupper under coronapandemin. Under seminariet poängterade ett antal talare det faktum att pandemin lett till ökade spänningar mellan folkgrupper och intolerans. Parlamentarikerna diskuterade hur minoriteter och utsatta grupper kan skyddas från pandemin samt den ökade främlingsfientligheten. Flera talare poängterade att minoriteter drabbats hårdare av pandemin, både hälsomässigt och socialt. hölls det åttonde och sista seminariet på temat parlamentarikers roll i att motverka terrorism med anledning av pandemin. Parlamentarikerna diskuterade hur den rådande pandemin kan öka risken för terrorism i och med att fokus och resurser flyttas till att bekämpa andra typer av hot. Talarna nämnde även att den ekonomiska krisen till följd av pandemin riskerar att förvärra befintliga meningsskiljaktigheter och konflikter, vilket kan leda till uppkomsten av nya hot och terrorgrupper. I och med att församlingens byrå inte kunnat träffas fysiskt under pandemin har sekretariatet anordnat ett antal digitala informella ledarskapsmöten. Dessa möten gav församlingens ledare möjlighet att diskutera organisationens roll under och efter pandemin. 6Den svenska delegationens verksamhet Utöver att delta i församlingens verksamhet arrangerar den svenska delegationen egna möten och deltar i vissa externt organiserade aktiviteter. Den svenska delegationen höll sju delegationsmöten . Dessa möten hölls både digitalt och med medverkande på plats i . Under vissa delegationsmöten har organisationer och myndigheter bjudits in för att informera om aktuella frågor i . Bland annat har företrädare för informerat delegationen om kommande ordförandeskap i 2021. 6.2 Informationsutbyte med utskott För att öka interaktionen mellan utskott och delegationer tillsatte talman en arbetsgrupp vars rekommendationer antogs . Delegationens ordförande deltog i gruppens arbete. Rekommendationerna förtydligar möjligheten att utskotten vid behov kan bjuda in delegationerna för informationsutbyte. Delegationerna uppmanas att göra en bedömning inför och efter varje session av huruvida ett utbyte med relevanta utskott bör göras. Förslaget förankrades i delegationen vid delegationsmötet . har ledamöter i delegationen bjudits in till utrikesutskottets sammanträden då utrikesministern informerat om det kommande svenska ordförandeskapet i . Delegationens presidium har deltagit i de delegationspresidiefrukostar som talmannen bjudit in till. Dessa arrangeras i syfte att utbyta information mellan presidierna i utrikesutskottet och delegationerna om relevanta frågor. De har hållits , och . 6.3 Seminarium om valet i arrangerade delegationen ett seminarium om valet i .