frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — En sådan överenskommelse ska därefter, enligt 10 kap. 3 § RF, i vissa fall godkännas av . Den rättsliga regleringen i riksdagsordningen bygger på att det ska finnas en sådan internationell överenskommelse om deltagande för att det ska bli en uppgift för kammaren att välja delegationen. I 13 kap. 18 § RO föreskrivs följaktligen att om det har träffats en internationell överenskommelse att bland sina ledamöter ska välja ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation, får bestämmelser om detta införas i en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen. är val till tre delegationer reglerade i tilläggsbestämmelser: •Nordiska rådets svenska delegation (13.18.1) •delegationen till (13.18.2) •delegationen till den parlamentariska församlingen vid (13.18.3). Dessa delegationer väljs av kammaren efter förslag av valberedningen. I respektive tilläggsbestämmelse regleras valen närmare. 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG anges också att delegationernas verksamhet ska återrapporteras till Redogörelserna bereds av utrikesutskottet och debatteras därefter i Delegationer som utses av talmannen efter samråd med gruppledarna I 13 kap. 19 § RO finns bestämmelser om två delegationer som utses av tal- mannen efter samråd med gruppledarna och efter förslag från partigrupperna. Dessa delegationer är: • delegationen till Interparlamentariska unionen • delegationen till den parlamentariska församlingen för Unionen för Me- fattades dock beslutet att riksdagsledamöter, på grund av organisato- riska brister hos församlingen, tills vidare inte aktivt deltar i samarbetet inom ramen för den parlamentariska församlingen för Unionen för . valperioden –2022 har därför ingen delegation utsetts till den parlamen- tariska församlingen för Unionen för . har riksdagsstyrelsen överlämnat delegationernas årliga verksamhetsberättelser till i form av redogörelser. bereds i utrikesutskottet och debatteras därefter i kammaren. Utöver de delegationer som är reglerade i riksdagsordningen utser talman- nen, efter samråd med gruppledarna, riksdagsledamöter till: • det parlamentariska partnerskapsmötet Natos parlamentariska församling. Till den arktiska parlamentarikerkonferensen, den parlamentariska och Natos parlamentariska församling utses fasta delegationer efter partiernas nomineringar. För den parlamentariska beslutar talmannen om den partimässiga sammansättningen och utser därefter inför varje konferens en delegation utifrån partiernas nomineringar. utser talmannen även, efter nomineringar från partierna, ledamöter i en delegation från till varje konferens som det parlamentariska partnerskapsmötet anordnar. Delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen, den parlamentariska och den parlamentariska rapporterar om sin verksamhet inom ramen för redogörelsen från svenska delegation. Den parlamentariska äger rum . Den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska äger rum . Delegationen till Natos parlamentariska församling lämnar en redovisning av sin verksamhet till talmannen. Även utrikesutskottet och försvarsutskottet får del av redovisningen. 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Kammaren bör även i fortsättningen endast välja de delegationer som bygger på en internationell överenskommelse Bestämmelsen om kammarens val av delegationer till mellanfolkliga organisationer i 13 kap. 18 § RO kom till genom en lagändring (framst. 2002/03:RS1, bet. 2002/03:KU15). Det infördes då ett krav på att det ska ha träffats en internationell överenskommelse om att bland sina ledamöter ska utse ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation för att i en tilläggsbestämmelse ska kunna ange att en viss delegation ska väljas av . av riksdagsordningen, som hade i uppdrag att göra en samlad översyn av riksdagsordningen, lämnade förslag till bestämmelser i riksdagsordningen om hur delegationerna till Interparlamentariska unionen och den parlamentariska församlingen för Unionen för skulle utses, konstaterade kommittén att kravet på att det ska ha träffats en internationell överenskommelse inte var uppfyllt för dessa organisationer och att det därför inte gick att föreskriva i en tilläggsbestämmelse att genom val i kammaren skulle utse ledamöter i delegationerna. Det skulle i så fall förutsätta att kravet avskaffades och att bestämmelsen på så sätt utvidgades. Kommitténs uppfattning var att en sådan ändring inte borde göras. Regleringen av dessa delegationer fördes därför i stället in i en särskild huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Ändringen innebar också att rätten att utse delegationerna flyttades från riksdagsstyrelsen till talmannen (2012/13:URF3 s. 233 f., framst. 2013/14:RS3 s. 181). De delegationer till mellanfolkliga organisationer som väljs av kammaren ska alltså ha sin grund i en internationell överenskommelse som regeringen har ingått enligt den ordning som föreskrivs i 10 kap. regeringsformen. På så sätt finns det också en konstitutionell grund för att i dessa fall ska välja ledamöter i delegationen och ha till uppgift att riksdagsbehandla delegationens årliga redogörelse. Delegationer till mellanfolkliga organisationer som, utanför EU- samarbetet, utses i andra fall än de som beskrivs i 13 kap. 18 § RO utför inte någon uppgift som på samma sätt kan härledas till regeringsformens bestämmelser eller som på annat sätt har uppgifter som definieras i lag. Att dessa delegationer utses bygger i stället på de allmänna principer som talmannen och gruppledarna har kommit överens om för riksdagsledamöters deltagande i interparlamentariska samarbeten inom ramen för ledamotsuppdraget. Mot den bakgrunden bör det också vara en uppgift för talmannen, efter samråd med gruppledarna, att utse de ledamöter som ska ingå i delegationerna. Kravet i 13 kap. 18 § RO på att det ska finnas en internationell överenskommelse för att kammaren ska välja en delegation till en mellanfolklig organisation bör därför ligga fast. Regleringen i riksdagsordningen bör därmed även fortsättningsvis utgå från en uppdelning mellan de delegationer som väljs av och de som utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Bestämmelser om delegationernas årliga redogörelse till kammaren bör samlas i en huvudbestämmelse i riksdagsordningen Skyldigheten för de delegationer som väljs av kammaren att lämna en redogörelse för sin verksamhet till har reglerats i respektive tilläggsbestämmelse. Dessa bestämmelser bör samlas i 13 kap. 18 § RO. På så sätt uppnås en sammanhållen reglering för alla delegationer som väljs av kammaren och det blir tydligt att kravet på återrapportering ska gälla för alla sådana delegationer också om det tillkommer val av fler delegationer enligt nya tilläggsbestämmelser. En ny bestämmelse om att talmannen får utse delegationer som inte väljs av kammaren införs Enligt 13 kap. 19 § RO utser talmannen delegationerna till Interparlamentariska unionen och till den parlamentariska församlingen för Unionen för Me- delhavet. Enligt praxis utser talmannen också riksdagsledamöter i ett antal delegationer inom ramen för andra interparlamentariska samarbeten. Den rättsliga regleringen i riksdagsordningen omfattar alltså inte alla de delegationer som utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Grundprinciperna för vilka interparlamentariska församlingar, konferenser och nätverk som riksdagsledamöter deltar i följer av en överenskommelse mellan talmannen och gruppledarna : •Riksdagsledamöter kan delta om det rör sig om ett parlamentariskt samarbete med ett regeringssamarbete som grund där deltar så att det tillförs en parlamentarisk dimension till det parallella regeringssamarbetet. •Det finns möjlighet att diskutera frågor mer öppet och att även möta olika länders politiska opposition. •Riksdagsledamöter kan genom sitt deltagande skapa opinion för svenska synsätt och återföra internationella frågor, tankar och förslag till det nationella beslutsfattandet så att deltagande kan kopplas till det dagliga arbetet i . •Medverkan i internationella sammanhang sker på ett sådant sätt att det inte kan uppfattas som att binds till något beslut eller någon politisk ståndpunkt. •Ledamöterna som deltar representerar enbart sina delegationer, partier eller sig själva. De interparlamentariska samarbeten som riksdagsledamöter deltar i kan med utgångspunkt i dessa principer komma att ändras . Detta visas inte minst genom att den befintliga bestämmelsen i 13 kap. 19 § RO inte tillämpas när det gäller den parlamentariska församlingen för Unionen för och att någon delegation inte har utsetts till den församlingen för valperioden –2022. Regleringen bör därför vara utformad på ett sätt som 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG gör att den kan tillämpas i samtliga fall där riksdagsledamöter ska delta i ett interparlamentariskt samarbete. Mot den bakgrunden bör den nuvarande bestämmelsen i 13 kap. 19 § RO ersättas med en allmän bestämmelse om att talmannen efter samråd med gruppledarna får besluta att riksdagsledamöter ska delta i ett internationellt parlamentariskt samarbete som inte bygger på en internationell överenskommelse och utse delegationen. På så sätt skapas ett uttryckligt lagstöd för den ordning som redan tillämpas, och de samarbeten som redan har kommit till stånd blir mer fullständigt reglerade. Bestämmelsen syftar alltså inte till att göra någon ändring i sak när det gäller vilka delegationer som talmannen utser eller hur nomineringarna görs. Eftersom delegationerna utses av talmannen efter samråd med gruppledarna bör den principen anses gälla även i fråga om hur delegationerna ska redovisa sin verksamhet. För tydlighets skull bör det ändå framgå av den nya bestämmelsen att talmannen efter samråd med gruppledarna beslutar hur delegationen ska redovisa sin verksamhet. Regleringen i riksdagsordningen om val av delegationer inom EU- arbetet bör inte ändras De bestämmelser som gäller kammarens val av delegationer inom ramen för verksamheten i EU bygger på . I samband med att 13 kap. 22 a § RO, som gäller delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol, infördes övervägde den parlamentariska om bestämmelsen i stället skulle utformas som en tilläggsbestämmelse till 13 kap. 18 § RO om kammarens val av delegationer till mellanfolkliga organisationer. Kommittén kom dock fram till att det var tveksamt om Europol uppfyllde kravet på att utgöra en mellanfolklig organisation och bestämmelsen infördes i stället som en huvudbestämmelse under den befintliga rubriken som tillsätts genom val av (framst. 2017/18:RS8 s. 42 f.). Givet kommitténs slutsats att det är tveksamt om villkoren för att placera bestämmelsen i en tilläggsbestämmelse till 13 kap. 18 § är uppfyllda framstår den nuvarande placeringen i direkt anslutning till bestämmelsen om val av ledamöter och suppleanter i konvent som inrättas för att förbereda fördragsändringar inom Europeiska unionen (13 kap. 22 §) i och för sig som ändamålsenlig. Ett alternativ till den nuvarande ordningen skulle dock kunna vara att med 13 kap. 18 § RO som förebild utforma en liknande huvudbestämmelse om att kammaren väljer delegationer inom ramen för EU-samarbetet i enlighet med vad som föreskrivs i tilläggsbestämmelser. På så sätt skulle alla bestämmelser om kammarens val av delegationer, både inom och utom EU, kunna samlas på ett ställe i riksdagsordningen och nya delegationer inom ramen för EU-samarbetet skulle kunna läggas till utan att det behövde införas en ny huvudbestämmelse för varje delegation. Att kammaren väljer en delegation inom ramen för det interparlamentariska EU-samarbetet utgör emellertid ett undantag från huvudregeln i 7 kap. 14 a § RO om att deltar i det interparlamentariska samarbetet i EU genom 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG utskottens och ledamöter. Utformningen av kriterierna i be- stämmelsen skulle därför kräva noggranna överväganden i förhållande till både och EU-arbetet i . Det saknas förutsättningar att göra sådana överväganden inom ramen för det här ärendet. också att utvecklingen i EU-lagstiftningen efter inrättandet av den gemen- samma parlamentariska kontrollgruppen för Europol har inneburit att det i nya EU-rättsakter inte har införts liknande uttryckliga regleringar av det interpar- Sannolikheten för att det under de kommande åren skulle bli aktuellt att införa sådana nya huvudbestämmelser om delegat- ioner som väljs av kammaren har därför minskat. Mot den här bakgrunden bör ändringar i riksdagsordningen inte övervägas när det gäller val av delegationer inom EU-samarbetet. ställs inför att val av nya delegationer inom EU-sam- arbetet ska regleras, kan det finnas skäl att då göra en bredare översyn av hur riksdagsordningen bör vara utformad i det här avseendet. Ingen av remissinstanserna invänder mot promemorians bedömningar och förslag. Delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen, den parlamentariska och Natos parlamentariska församling betonar vikten av dialog med delegationen innan talmannen fattar beslut om hur delegationen ska redovisa sin verksamhet. Ett sådant samråd kan enligt delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen och Natos parlamentariska församling förslagsvis ske med den avgående delegationen. Delegationen till den parlamentariska framhåller också vikten av en likartad behandling av delegationerna, oberoende av hur de utses eller dess storlek, exempelvis i fråga om arvoden i samband med delegationsmöten eller interparlamentariska möten. Socialdemokraternas partigrupp ser gärna att de nya bestämmelserna följs upp i gruppledarkretsen. Skälen för riksdagsstyrelsens bedömningar och förslag Riksdagsstyrelsen instämmer i promemorians bedömning att kammarens val av delegationer till mellanfolkliga organisationer bör begränsas till sådana delegationer som har uppgifter som kan härledas till regeringsformens bestämmelser eller som på annat sätt har uppgifter som följer av lag. Regleringen i riksdagsordningen bör därmed även fortsättningsvis utgå från en uppdelning mellan de delegationer som bygger på en internationell överenskommelse, som därmed väljs av , och övriga delegationer till mellanfolkliga organisationer, som utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. I likhet med promemorian bedömer riksdagsstyrelsen att det är lämpligt att samla 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG bestämmelserna om återrapportering för de delegationer som väljs av kammaren i en paragraf. Enligt nuvarande ordning är det särskilt reglerat i riksdagsordningen att talmannen utser delegationerna till Interparlamentariska unionen och till den parlamentariska församlingen för Unionen för . Vid sidan av denna reglering utser talmannen enligt praxis också riksdagsledamöter i ett antal ytterligare delegationer inom ramen för andra interparlamentariska samarbeten. Inte minst mot bakgrund av att de interparlamentariska samarbeten som riksdagsledamöter deltar i kan komma att ändras är det önskvärt att regleringen i riksdagsordningen omfattar alla de delegationer som talmannen utser efter samråd med gruppledarna. Genom den föreslagna bestämmelsen skapas också ett uttryckligt lagstöd för den ordning som redan tillämpas, och de samarbeten som redan har kommit till stånd blir därmed mer fullständigt reglerade. Riksdagsstyrelsen ställer sig därför bakom promemorians förslag även i denna del. För tydlighets skull bör det av den nya bestämmelsen framgå att talmannen efter samråd med gruppledarna också beslutar hur delegationen ska redovisa sin verksamhet. Som delegationen till den arktiska parlamentarikerkonferensen, delegationen till den parlamentariska och delegationen till Natos parlamentariska församling framhåller är det lämpligt att talmannen samråder med delegationerna i frågor som gäller hur de ska redovisa sin verksamhet. Enligt riksdagsstyrelsen kan det vara lämpligt att i början av varje valperiod, efter samråd med delegationerna, ta ställning till om det ska göras någon förändring i hur delegationerna ska redovisa sin verksamhet. Riksdagsstyrelsen instämmer vidare i promemorians bedömning i fråga om att ändringar i riksdagsordningen inte bör övervägas när det gäller val av delegationer inom EU-samarbetet. Som anförs i promemorian kan det vara lämpligt att återkomma till den frågan om ställs inför att val av nya delegationer inom EU-samarbetet ska regleras. Det kan då finnas skäl att göra en bredare översyn av hur riksdagsordningen bör vara utformad i det här avseendet. Frågor om arvode m.m. för delegationsmöten och interparlamentariska möten berörs inte av de förslag som behandlas i den här framställningen. Det som delegationen till den parlamentariska framhåller i sitt yttrande om likartad behandling av delegationerna får därför övervägas i andra sammanhang där frågorna kan komma att aktualiseras. Med anledning av remissvaret från Socialdemokraternas partigrupp kan konstateras att promemorian om delegationer till mellanfolkliga organisationer och riksdagsöversyn är exempel på hur bestämmelser i riksdagsordningen följs upp. Det finns inget som hindrar att de nu aktuella bestämmelserna följs upp i lämplig form om det finns skäl till det. Förslaget innebär att gällande 13 kap. 19 § RO upphävs och ändringar i 13 kap. 18 § och i tilläggsbestämmelserna 13.18.1–3. 2020/21:RS5 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Riksdagsstyrelsens förslag: Huvuddelen av förslagen ska träda i kraft . Ändringarna i regeringsformen, den nya 9 kap. 17 b § RO och i lagen (2003:333) om Lagrådet som gäller riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet ska träda i kraft . Utredningens överväganden och förslag Utredningen föreslår att huvuddelen av förslagen ska träda i kraft . Ändringarna som rör riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet föreslås träda i kraft . Den föreslagna bestämmelsen i riksdagsordningen om medalj föreslås träda i kraft . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Huvuddelen av förslagen bör träda i kraft . Därmed är de nya bestämmelserna på plats när återsamlas efter juluppehållet 2021/22. Som framgått i avsnitt 4.12 föreslår riksdagsstyrelsen till skillnad från utredningen inte någon reglering i riksdagsordningen av medalj utan en särskild lag om medalj. Även den lagen bör träda i kraft . Förslaget till ändringar i regeringsformen om inhämtade av yttrande från Lagrådet kan, med hänsyn till ordningen för grundlagsändringar, träda i kraft först efter valet . En lämplig tidpunkt är . Den nya 9 kap. 17 b § RO och ändringarna i lagen (2003:333) om Lagrådet som reglerar angränsande frågor bör träda i kraft . 5 Konsekvenser av förslagen Riksdagsstyrelsens bedömning: Huvuddelen av förslagen innebär inga eller endast begränsade konsekvenser. Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Förslaget om när budgetpropositionen senast ska lämnas påverkar den tid som kommer att stå till regeringens respektive förfogande för budgetarbetet. Sammantaget kan detta leda till att beslut om statens budget blir mer genomarbetade. Förslaget om att det ska anges i budgetlagen att regeringen under vissa förutsättningar får vidta åtgärder för att den senaste beslutade budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att beslutar om anslag bidrar till att skapa goda förutsättningar för att statens verksamhet ska kunna fortgå relativt opåverkad även om inte har beslutat om statens budget. Tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet Förslaget innebär att det blir möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet. Förslaget har endast marginella konsekvenser. Partilösa ledamöters platser i utskotten Förslaget innebär att en riksdagsledamot som lämnar sin partigrupp därmed också lämnar sina uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten valts till av kammaren i kraft av sin partitillhörighet. Förslaget har endast marginella konsekvenser. Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet Förslaget innebär att en ledamot som inte deltar i voteringar i viss utsträckning kan återkrävas på arvodet . Förslaget innebär att samtliga ledamöters närvaro vid voteringstillfällena måste kartläggas. De uppgifter om närvaro vid voteringstillfällena som behövs finns inte sammanställda. En förstudie för att analysera de alternativa tekniska förutsättningarna krävs för att kunna bedöma tids- och resursåtgång. En sådan förstudie bör kunna genomföras på en månad, med förstudieledare och deltagare från och it-avdelning och eventuellt också kommunikationsavdelning. Detta kan uppskattningsvis kräva motsvarande en–två heltidstjänster (som fördelas på deltagarna i förstudien) under en 5 KONSEKVENSER AV FÖRSLAGEN Förstudien kommer att visa hur det tar att skapa systemet. Vid skapandet av systemet behövs tid, troligen minst cirka , för kravställning, design, utveckling och test samt genomförandet. En sammanfattande bedömning är att det krävs motsvarande två heltidstjänster under fyra–för att skapa ett robust system som tar fram tillförlitliga uppgifter. It- lösningens slutliga utformning påverkar i sin tur vilka löpande arbetsinsatser som krävs på . Uppföljningen av de ledamöter som har hög frånvaro utan giltigt skäl kräver arbetsinsatser. Val av råd för Förslaget innebär att kammarens val av råd för kan genomföras . Yttranderätten i debatter som inte gäller ärenden Förslaget bekräftar praxis. Förslaget till ny statsminister på föredragningslistan Förslaget förtydligar att det endast är vid prövningen av förslaget till ny statsminister som förslaget måste tas upp som första punkt på kammarens föredragningslista. Därmed klargörs att talmannens förslag kan anmälas för kammaren även om frågan inte varit med på föredragningslistan för . Således finns det utrymme för mer flexibilitet än om frågan hade behövt vara med på föredragningslistan. Talmannens samråd inför beslut om planeringen av kammararbetet Förslaget innebär att processen för beslut i vissa frågor som rör kammarens verksamhet förenklas. Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder Förslaget innebär att processen för beslut om vissa förhandlingsfrågor förenklas. Riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet Förslaget innebär att bör kunna få mer genomarbetade förslag. Ar- betsbördan för Lagrådet påverkas i princip inte eftersom de förslag som riksdagsstyrelsen kan komma att inhämta yttranden över annars skulle remitteras av . Det kan dock inträffa att under sin beredning av ett förslag från riksdagsstyrelsen, som Lagrådet har yttrat sig över, finner skäl att föreslå ytterligare lagändringar som kräver att utskottet inhämtar ett yttrande från Lagrådet. Detta innebär dock endast en marginell förändring. 5 KONSEKVENSER AV FÖRSLAGEN Förslaget innebär en tydligare reglering av ordförandekonferensen, men förändringens konsekvenser är begränsade. Förslaget innebär å ena sidan att färre medaljer än kan komma att delas ut eftersom som ledamot krävs för att få medalj, å andra sidan kommer medaljen att delas ut i ytterligare en storlek (och till andra än ledamöter). Sammantaget bedöms kostnaderna inte öka. Ingen remissinstans har några synpunkter på bedömningen. Riksdagsstyrelsen har ingen annan uppfattning än kommittén om förslagens konsekvenser. De begränsade ändringar som styrelsen föreslår jämfört med kommittén påverkar inte förslagens konsekvenser. Förslaget om ändringar i riksdagsordningen om flera vice gruppledare bekräftar praxis och medför inga konsekvenser av det slag som är aktuellt här. Förslaget som rör delegationer till mellanfolkliga organisationer innebär att den ordning som redan tillämpas när det gäller hur delegationer utses inom ramen för det internationella parlamentariska samarbetet kommer till uttryck i riksdagsordningen. Förslaget medför därför inte några nya ekonomiska konsekvenser eller andra konsekvenser. 6.1 Förslaget till lag om medalj Lagen är ny och innehåller bestämmelser om bl.a. medalj. Övervägandena finns i avsnitt 4.12.