frsrdg · H904RS6 · 2021-12-20 00:00:00 — Jag upplever också att genombrottet för digitala mö- ten skapade en ny stress, där man ofta först satt i digitala möten och sedan flera kvällar . Mindre mellanmänsklig kontakt är frustrerande. Känslan av att göra me- ningsfulla saker i uppdraget infinner sig inte när hela arbetet utgår från samma rum med endast digitala kontakter som arena, även om mötena va- rit aldrig så viktiga eller avgörande. Jag har fått huvudvärk och blivit tvungen att skaffa glasögon som en följd av den stort ökade mängden skärmarbete. Begränsningarna när det gällde resor lyfts också fram som något som har bi- dragit till att riksdagsuppdraget har blivit mer stillasittande: Minskad fysisk aktivitet har varit ett resultat av att jag inte längre trans- porterar mig till och från och går fram och tillbaka mellan kam- maren, möten och arbetsrum. En motsatt bild ges av de som har valt att genomföra många av sina distans- möten ”till fots”. En ledamot uttrycker detta på följande sätt: Har kunnat röra på mig mer utomhus med digitala möten något som inte möjliggörs vid fysiska möten eller många och långa transportti- der. Andra pekar på att problemen har varit begränsade och någon konstaterar helt kort att ”[jag] har ett mycket väl fungerande hemmakontor”. Det redovisas också en del skilda uppfattningar om hur Riksdagsförvalt- ningen har bistått med teknisk utrustning, möbler m.m. i ledamöternas hemar- betsmiljö: Inga underlättande hjälpmedel som exempelvis arm till bildskärm som kan höjas och sänkas, lampa som förstärker ljuset, ingen riktigt arbetsstol (svårt att ta med sig stolen från rummet i ). När jag fick skaffat ett höj- och sänkbart skrivbord till mitt hem så löste sig många problem, men det fick jag skaffa på egen hand utan bistånd av . Det hade aldrig accepterats på en normal arbetsplats, men ledamöterna ses som ledamöter när det passar förvalt- ningen och ses som anställda vid andra tillfällen. Borde ändras efter pan- demin! Initialt visste jag inte att jag kunde få skärm, tangentbord, skrivare och headset till hemmet. När jag väl beställde detta fick jag snabb leverans och blev mycket nöjd. Detta kunde ha kommunicerats bättre/snabbare. Det faktum att hemmet också brukas som distansarbetsplats av flera andra lyfts fram av vissa som en faktor som har påverkat den fysiska arbetsmiljön. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN konstaterar exempelvis att hemmet inte var anpassat för två personer som ar- betade på distans. Flera ledamöter som har kommenterat denna fråga berör olika psykosociala aspekter som hänger samman med det distansbaserade arbetssättet under pan- demin. Det handlar exempelvis om en känsla av isolering och avsaknad av sociala kontakter, en känsla av otillräcklighet eller att det man främst uppskat- tar med att vara riksdagsledamot inte längre har varit möjligt att praktisera under pandemin. Några uttrycker detta på följande sätt: Avsaknaden av sociala kontakter har haft en tydlig negativ påverkan på psykisk hälsa. Ökad stress har kommit av att ha behövt arbeta hemifrån som barnen varit hemma med mycket milda symptom. Ångest och stress på grund av stora förväntningar av väljare, sympatisörer och allmänhet på mig som riksdagsledamot. Har ej kunnat fullgöra det jag anser är mina egna förväntningar som ledamot. Alla roliga arbetsuppgifter har försvunnit och de tråkiga har blivit kvar. Det har gjort uppdraget tråkigare och mer innehållslöst. Andra pekar på att en ökad närvaro i hemmet under pandemin har gjort det lättare att kombinera riksdagsuppdraget med ett fungerande familjeliv, vilket har bidragit till att minska den stress som annars tycks kunna förknippas med den bortavaro som uppdraget normalt innebär. Möjligheten att kombinera familjeliv med politik har förbättrats avsevärt och minskat en del på stressen för hela familjen. har det innebu- rit minskad möjlighet till barnpassning när mor- och farföräldrar varit i karantän, vilket har påverkat utrymmet att kunna arbeta så mycket som egentligen behövs för att hinna med. Skönt att hinna göra vardagssysslor hemma så att min partner slipper dra ett lika stort lass som när jag är i . Jag mår så oerhört mycket bättre. Min uppfattning är att det gäller alla jag pratat med som kombinerar uppdraget med att ha barn inte minst. Angående den psykosociala situationen går det inte att bortse från de po- sitiva delar som uppstår på grund av att man är på plats hemma med sin familj och inte har långväga resväg från till bostadsorten. Omställningens dubbelhet fångas kanske särskilt väl i följande citat: Har levt ett tristare och mindre hektiskt liv, vilket väl också kan vara mindre stressande. Även flera av gruppledarna vittnar om att de har mött ledamöter som upplever psykosociala problem med koppling till de förändrade arbetsförhållandena. Man nämner exempelvis en känsla av isolering för de ledamöter (men även DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN partikanslianställda) som har byggt upp mycket av sin tillvaro kring riksdags- uppdraget och som kanske också har mycket av sitt sociala liv knutet till par- tikamrater eller partikanslianställda i och/eller i . En an- nan av gruppledarna konstaterade: Många är ensamma det vet jag… Kanske värst för en del yngre och kanske särskilt för de på partikansliet som bor trångt själva och som kanske inte har så mycket sociala kontakter. Eller som en annan gruppledare uttryckte det: ”De känner sig ”avkapade” från det sociala sammanhang som uppdraget innebär och man saknar möjligheterna att ”härdas samman som grupp”. En gruppledare menar att distansarbete inbjuder till osund sjuknärvaro. Le- damöter fortsätter att arbeta eftersom de kan göra det digitalt fastän de är sjuka. Eller som gruppledaren uttryckte det: ”Det är liksom svårare att tillåta sig att känna efter när man ändå kanske halvligger hemma i soffan. Folk är ju ar- betsnarkomaner, men det är viktigt att sjukskriva sig om man är sjuk!” , riksdagsstyrelsen och talmannen var tidigt under pan- demin överens om att och också hade att föl- ja de råd och rekommendationer avseende smittskydd som gavs av regeringen och expertmyndigheterna. Särskilt råden och rekommendationerna från Folk- hälsomyndigheten har varit framträdande i sammanhanget. Reserestriktioner- na och rekommendationerna om distansarbete var centrala för detta smitt- skyddsarbete, men en del andra åtgärder vidtogs även på plats i . Det handlade om att ställa in studiebesök, stänga vissa lokaler, vidta åtgärder för att underlätta fysisk distansering, utplacering av handsprit, skylt- ning om vikten av god handhygien m.m. Hur flera av dessa åtgärder omsattes i praktiken i beskrivs närmare i del D. Respondenterna om åtgärderna ut ett smittskyddsperspektiv I figurerna C33 och C34 redovisas respondenternas syn på ett antal av de smitt- skyddsåtgärder som har vidtagits i , dels ur ett smittskydds- perspektiv, dels hur dessa åtgärder har påverkat ledamöternas möjligheter att utöva sitt uppdrag. Bokstäverna på de båda diagrammens kategoriaxel motsvarar följande åt- gärder: A.De utökade möjligheterna till fysisk distansering i möteslokaler D.Begränsad tillgänglighet till gym DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN E.Begränsad service i och tillgänglighet till F.Möjligheterna till fysisk distansering i matsalen G.Möjligheterna att genomföra antikroppstester i lokaler H.Skyltning om att hålla avstånd, handtvätt m.m. I.Begränsningar i möjligheterna att ta emot externa besök. J.De begränsade möjligheterna att få direkt stöd från enheten ledamotsadmi- nistration på plats i . Ledamöterna ombads ange ett värde på skalan 1 till 5, där 1 motsvarade ”inte alls tillräckligt” och 5 ”fullt tillräckligt”. Figur C33 Respondenternas uppfattning om ett antal smittskyddsåtgärder ur ett smittskyddsperspektiv (antal svar = 216–219) A B C D E F G H I J 1 Inte alls tillräckligt Av diagrammet framgår att ytterlighetsalternativet ”fullt tillräckligt” är det som har valts i störst utsträckning för samtliga de listade åtgärderna. Slår man dessutom samman de två högsta värdena som har angetts för respektive åtgärd finner man att mellan har angett dessa alternativ. Det högsta värdet gäller åtgärden B (Tillhandahållandet av handsprit) och det lägsta värdet avser åtgärden D (Begränsad tillgång till gymmet). Det kan i sammanhanget nämnas att de restriktioner som har tillämpats avseende gym- met och övriga friskvårdslokaler har resulterat i flera kommentarer kring huruvida denna åtgärd har varit lämpligt utformad (se nedan). Vidare kan det vara på sin plats att konstatera att de två lägsta svarsalterna- tiven bara i ett fall når upp till en sammanlagd svarsandel som överstiger 7 pro- cent. Den åtgärd som avviker är den som har betecknats G (Möjligheten att genomföra antikroppstester i ). Här har av re- spondenterna angett svarsalternativen 1 eller 2. Det bör i sammanhanget också noteras att det påbjudna distansarbetet har inneburit att många ledamöter inte har uppehållit sig i i nå- gon större utsträckning. Detta torde till viss del kunna förklara den relativt höga andelen som har valt alternativet ”ingen åsikt” i några av frågorna. Detta kan å andra sidan också sammanhänga med att ledamöterna inte anser sig kun- na bedöma de enskilda åtgärdernas effekt ur just ett smittskyddsperspektiv. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Ytterligare en reflektion som bör göras i sammanhanget är att det utifrån frågeställningen är svårt att uttyda om huruvida vissa anser att de vidtagna åtgärderna har varit för långtgående. De som har valt alternativet fullt tillräck- ligt kan ju exempelvis anse att stängningen av friskvårdslokalerna har varit fullt tillräckliga ur ett smittskyddsperspektiv, men anse att den åt- gärden har varit alldeles för långtgående och att samma smittskyddseffekt hade kunnat uppnås genom upprätthållande av fysisk distans i dessa lokaler och/el- ler genom att begränsa antalet personer som vistas i lokalerna. Ledamöterna gavs också möjlighet att kommentera hur de såg på de vidtagna åtgärderna ur ett smittskyddsperspektiv. Liksom i samhället i stort fanns det en del olika uppfattningar om när, var och hur olika smittskyddsåtgärder sattes in eller avvecklades. Tilltron till förvaltningens insatser och i vilken utsträck- ning den borde följa nationella rekommendationer eller gå längre än dessa be- rörs i några fall. Någon respondent säger sig lita på att förvaltningen följer myndigheternas rekommendationer/restriktioner, som en annan upp- lever att åtgärderna har varit mer långtgående än på många andra platser och ibland kanske även rent av överdrivna. Vederbörande konstaterar dock samti- digt att väldigt få har smittats i . Frågan om begränsningarna i tillgängligheten till friskvårdslo- kaler (gym, omklädningsrum och idrottshall) tycks annars ha väckt ett bety- dande engagemang hos vissa: Det hade i mitt tycke varit bättre att begränsa antalet personer som kunde vara i gymmet än att helt stänga ner det. Vansinne att stänga gymmet när behovet av fysik aktivitet snarare ökat under pandemin. …mer rimligt att begränsa antalet personer i gymmet i stället för att stänga det. har ledamöter i stället hänvisats till gym på stan och det är väl knappast säkrare ur smittrisksynpunkt. Tillgången till handsprit berörs av vissa och användningen av munskydd om- nämns också (där ett visst krav på användning i kammaren infördes 2021292): 292Talmannen och gruppledarna var överens om att rekommendera munskydd i kammare och kammarfoajé när avstånd inte kunde hållas. Den som talade i kammaren behövde inte bära munskydd. Ledamöter som var på väg till och från kammaren uppmanades att inte uppehålla sig i kammarfoajén i onödan. Munskydd tillhandahölls av i kammarfoajén. Det ansågs även att munskydd borde användas vid fysiska sammanträden med många deltagare i utskotten och . Rekommenda- tionen gällde fr.o.m. . Överenskommelsen om munskydd upphävdes fr.o.m. mot bakgrund av att Region särskilda regionala rekom- mendationer med anledning av covid-19 pandemin skulle upphöra att gälla fr.o.m. den dagen (källa: intranät och ). DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Vi borde ha infört munskydd tidigare och haft mer handsprit, på fler platser än och tidigare samt inför fler andra åtgärder för att underlätta di- stansarbetet. Smittskyddsåtgärder som ledamöterna saknade Ledamöterna gavs också möjlighet att ange om det var några smittskyddsåt- gärder de saknade i Många av de som valde att lämna kom- mentarer konstaterade bara kort och gott: Nej. Andra valde att peka på att de saknade handsprit eller munskydd eller att tillgången till handsprit eller mun- skydd har varit otillräcklig eller kommit på plats för sent eller på fel ställen. Just frågan om när, var och hur munskydd borde ha använts tycks – i likhet med i samhället i övrigt – ha väckt ett särskilt engagemang bland de ledamöter som valde att kommentera den här frågan (se även nedan om åtgärder som respondenterna anser bör slopas). Några har också framfört synpunkter på möjligheterna att kunna hålla fysiskt avstånd i vissa lokaler samt redovisat viss kritik mot att det inte var tillräckligt tydligt vad som gällde för externa besök eller för ledamöternas och tjänstemännens närvaro i i början av pandemin. Ledamöterna om smittskyddsåtgärdernas påverkan på deras möjligheter att utöva uppdraget som riksdagsledamot I figur C34 redovisas ledamöternas syn på hur samma åtgärder som i figur C33 ovan har påverkat deras förutsättningar för att utöva uppdraget som riksdags- ledamot. Bokstäverna på kategoriaxeln motsvarar samma åtgärder som i figur C33. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C34 Respondenternas syn på hur vissa smittskyddsåtgärder påver- kade förutsättningarna för dem att utöva uppdraget som riksdagsledamot (antal svar = 215–219) Varken positivt eller negativt Av diagrammet framgår det att de listade smittskyddsåtgärderna anses ha haft begränsad påverkan på ledamöternas möjligheter att utöva sitt uppdrag. För samtliga åtgärder utom en är det mellan och av responden- terna som har valt det alternativet. Undantaget är åtgärden I (de begränsade möjligheterna att ta emot externa besök) där endast har valt detta alternativ. När det gäller den åtgärden är det i stället drygt hälften av respon- denterna som anser att denna åtgärd har varit negativ eller mycket negativ för deras förutsättningar att utöva uppdraget som riksdagsledamot. Även här gavs ledamöterna möjlighet att lämna kommentarer. I flera av svaren konstaterar respondenterna att de på grund av reserestriktioner eller andra skäl (att man t.ex. tillhör en riskgrupp) inte har varit i och att dessa därför egentligen inte har påverkats av de åtgärder som har vidtagits i lo- kaler. Ett antal av de som har lämnat kommentarer menar också att stäng- ningen av gym har uppfattats som negativt för möjligheterna att utöva uppdraget och man anser att någon form av differentierade öppettider hade varit rimligt. Några konstaterar också att de begränsade möjligheterna att ta emot externa besök har varit en av de mest negativa konsekvenserna av pandemin. På en öppen fråga om det var några andra smittskyddsrelaterade åtgärder än de ovan listade som påverkade ledamöternas möjligheter att utöva sitt upp- drag svarade de flesta nej. Några återkommer till att reserestriktionerna har inneburit problem eller att hemarbetssituationen har varit påfrestande: DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Att vi inte fick resa till . Borde varit ett rullande schema. Familjesituation med många på plats hemma för distansarbete, stör och försvårar arbetet, både ur ett störande som ur ett säkerhetsperspektiv. Svårt med delade kontorsplatser när det inte gick att arbeta hemifrån. Dålig ergonomi på hemmaarbetsplatsen, då vi sitter mer fysiskt stilla bakom en skärm än vid ”normalt” hemarbete. En samlad bild… I enkäten ombads ledamöterna att beskriva sin upplevelse av att vara riksdags- ledamot under med tre ord. De svar som avgavs har sam- manställts i det s.k. ordmoln som återfinns i figur C35. I ordmolnet avspeglar ordens storlek den frekvens med vilken orden har förekommit i svaren på den aktuella enkätfrågan.293 Ett ordmoln är ett sätt att visualisera vissa kvalitativa data. Bilden nedan får i huvudsak tala för sig själv, men det är tydligt att de negativt värdeladdade orden dominerar. Möjligen bör det noteras att vissa av de mest frekvent före- kommande orden även finns i andra böjningsformer än de som har givit störst avtryck i ordmolnet. Två sådana exempel är ordet ensamt som också förekom- mer i formen ensam, samt tråkigt som även återfinns som komparationsfor- merna tråkig och – det relativt frekvent förekommande – tråkigare och i de sammansatta konstruktionerna ”så mycket tråkigare”, ”viktigt och möjligt men tråkigt” och ”tråkigt men godtagbart”. Ord som är närbesläktade med tråkigt eller rent av synonymer förekommer också, exempelvis tradigt, långtråkigt, trist och dötrist. Ordet ensam förekommer även i konstruktionen ensamarbete och i de sammansatta konstaterandena ”ibland lite ensamt” och ”mer ensamt”. De ord med en viss positiv värdeladdning som var mest frekvent förekom- mande var lärorikt, utmanande och flexibelt. 293Det bör noteras att vissa ledamöter har angivit fler eller färre än tre ord och andra har valt att konstruera en mening av de tre orden (exv. ”det har gått”). I det förra fallet har samtliga ord inkluderats i ordmolnet och i det senare fallet har meningen hållits samman som ett ut- tryck med hjälp av s.k. understreck mellan orden. På motsvarande sätt har fraser som ”förvå- nansvärt väl” eller ”dåligt att inte få träffas” hållits samman i ordmolnet. Det bör även noteras att några ledamöter har valt att upprepa ett och samma ord exempelvis ”Digitalt, digitalt, digitalt”. Detta får då tydligare genomslag i ordmolnet. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C35 Ordmoln baserat på den fråga i enkäten där ledamöterna ombads att sammanfatta sin upplevelse av att vara riksdagsledamot under pandemi- DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Ledamöterna om stöd och service Utöver det praktiska arbetet med att omsätta olika smittskyddsrelaterade åt- gärder i praktiken har haft i uppgift att – i likhet med vad som gäller även under normala förhållanden – tillhandahålla det stöd och den service som de folkvalda i behöver för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. I detta avsnitt redovisas ledamöternas syn på hur de anser att fullgjorde denna uppgift , dvs. På en fråga om hur ledamöterna anser att har upprätt- hållit servicenivån i kammaren svarade av responden- terna att de ansåg att denna hade varit bra eller mycket bra. av de svarande ansåg att servicen hade varit dålig eller mycket dålig. När le- damöterna ombads att jämföra med hur servicenivån i kammaren hade föränd- rats sedan tiden före pandemin () konstaterar cirka fyra femtedelar att det inte hade skett någon förändring. anser att serviceni- vån i kammaren har blivit bättre eller mycket bättre. menar att servicenivån har blivit sämre. Övergången från fysiska möten på plats i till arbete på di- stans för det stora flertalet av ledamöter, partikanslitjänstemän samt anställda inom , innebar en snabb och omfattande omställning för den del av som tillhandahåller it- och medietekniskt stöd för digitala distansmöten. I figurerna C36 och C37 redovisas hur respondenterna har ställt sig till ett antal it-tekniska aspekter med koppling till förutsättningarna att kunna delta digitalt i möten på distans. För att kunna bedöma om det har skett en positiv utveckling bl.a. till följd av tekniska anpassningar, utbildning och ökad di- stansmötesvana ombads respondenterna ta ställning till hur de såg på ett antal distansmötesrelaterade it-aspekter vid följande två tidpunkter under det aktu- ella året: •April–: genomfördes utskottssammanträden huvudsakligen på distans. Det fanns dock ingen konstitutionell grund för DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN utskotten att fatta beslut på distans, utan det formella besluten fattades av fysiskt närvarande ledamöter i det s.k. allmänna utskottet (se del B). •November–: hade riksdagsordningen ändrats, vilket gjorde det möjligt för ledamöterna att även delta i utskotts- sammanträdenas beslutsfattande på distans. Därtill var det vid denna tid- punkt påbjudet att utskottssammanträdena i möjligaste mån skulle genom- föras på distans. Bokstäverna på diagrammens X-axel avser följande distansmötesrelaterade it- aspekter: C.Internetuppkoppling från ev. övernattningslägenhet Figur C36: Svarens fördelning på frågan om ledamöternas sammantagna uppfattning om vissa aspekter med koppling till riksdagsanknutna distans- möten som genomfördes april–? Varken bra eller dåligt Av diagrammet kan man utläsa att de negativa uppfattningarna dominerar när det gäller de två alternativen som gäller den distansmötesplattform som Riks- dagsförvaltningen tillhandahåller (alternativen D och E). När det gäller di- stansmötesplattformens driftssäkerhet respektive användarvänlighet är det i båda fallen av respondenterna som anger alternativet mycket dåligt eller dåligt. Beträffande användarvänligheten är det av respondenterna som anser att den är mycket dålig. av respon- denterna anser att plattformens driftssäkerhet är bra eller mycket bra. Motsva- rande siffra beträffande plattformens användarvänlighet var . Vi- dare kan det noteras att av respondenterna anser att de bärbara DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN datorer som tillhandahåller har dålig eller mycket dålig driftssäkerhet. I övrigt bör det noteras att den förhållandevis stora andelen som anger att de inte har någon åsikt om uppkopplingsmöjligheterna från övernattningslä- genhet (it-aspekt C i diagrammet) torde avspegla det faktum att vederbörande inte har någon sådan lägenhet eller att den inte har utnyttjats under pandemin. Figur C37 Respondenternas sammantagna uppfattning om vissa aspekter med koppling till riksdagsanknutna distansmöten som genomfördes november– Varken bra eller dåligt Om man jämför de båda figurerna framgår det att svarsmönstret i flera avse- enden är ungefär detsamma vid de båda mättidpunkterna. Tydligast negativa uppfattningar redovisas alltjämt beträffande distansmötesplattformens drifts- säkerhet och användarvänlighet även om de sammanlagda andelarna för de två mest negativa alternativen har minskat något och uppgår för mättidpunkten november–till 53 (driftssäkerheten) respektive (an- vändarvänligheten). Det är även en större andel av respondenterna som för denna mättidpunkt anger något av de två positiva svarsalternativen (för driftsäkerheten och för användarvänligheten). Vidare bör det noteras att det är en mindre andel av respondenterna som för den senare mättidpunkten anger något av de negativa alternativen angående riksdagsdatorerna driftssäkerhet (för november–jämfört för perioden april–). För att belysa en eventuell samvariation mellan respondenternas skattning av sin egen it-vana och deras syn på distansmötesplattformens användarvän- lighet och driftssäkerhet skapades diagrammen i figurerna C38 och C39. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C38 Respondenternas syn på distansplattformens användarvänlighet (–) uppdelad efter deras egenbedömda it-vana Varken bra eller dåligt Figur C39 Respondenternas syn på distansplattformens driftssäkerhet –uppdelad efter deras egenbedömda it-vana Varken bra eller dåligt Av de två diagrammen kan man utläsa att de av respondenterna som anser sig ha den största it-vana är de som var mest missnöjda med distansmötesplattfor- mens användarvänlighet och driftsäkerhet i början av pandemin.