frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — Utlåning i penningpolitiskt syfte Vid sidan av de utökade köpen av svenska värdepapper gav även stöd genom olika låneprogram. Bankerna fick möjlighet att låna av för vidareutlåning till svenska ickefinansiella företag. På så sätt tryggades kreditförsörjningen. införde även veckovisa marknadsoperationer med obegränsad mängd svenska kronor för att stärka bankernas tillgång till likviditet i kronor. Bankerna kunde också låna av , vilket stärkte tillgången till likviditet i amerikanska dollar. erbjuder normalt utlåning till bankerna med krav på att i utbyte få betryggande säkerheter. För att ytterligare stärka bankernas tillgång till likviditet sänkte kraven på de säkerheter som bankerna kan använda när de lånar av . Lättnaderna innebär att de särskilda begränsningsregler som gällt för säkerställda obligationer har tagits bort. Dessutom beslutade att egna säkerställda obligationer, det vill säga säkerställda obligationer som är utgivna av motparten eller någon närstående, också kan användas som säkerhet. Som en ytterligare stödåtgärd valde att tillfälligt utöka den penningpolitiska motpartskretsen. som står under tillsyn fick möjlighet att bli tillfälliga penningpolitiska motparter och fick som sådana delta i program för vidareutlåning till ickefinansiella företag. Lån för vidareutlåning till företag Under detta program erbjöd sina penningpolitiska motparter och tillfälliga penningpolitiska motparter att låna svenska kronor med upp till löptid till en rörlig ränta motsvarande reporänta. lånade ut sammanlagt till åtta motparter för vidareutlåning till icke-finansiella företag. Utlåningen genomfördes i form av ettåriga lån som motparterna har en option att förlänga upp till den maximala löptiden . I de första veckovisa marknadsoperationerna erbjöds de penningpolitiska motparterna att låna svenska kronor med tre månaders löptid till reporäntan plus . sänktes räntan till reporäntan som de penningpolitiska motparterna även fick möjlighet att låna kronor med sex månaders löptid. lånade ut sammanlagt till tre motparter i de veckovisa marknadsoperationerna. Utlåningen genomfördes huvudsakligen med tre månaders löptid och till reporäntan plus . Efter ränteändringen genomfördes endast ett lån; det rörde sig om ett lån med sex månaders löptid som sedan kvarstod med en återstående löptid . Lån i amerikanska dollar kunde de penningpolitiska motparterna låna amerikanska dollar med tre månaders löptid till en tremånaders dollarränta. Under detta program lånade ut till en motpart. Detta lån löpte ut och återbetalades . Inlåning i penningpolitiskt syfte Det svenska banksystemet har ett likviditetsöverskott gentemot , som huvudsakligen skapats genom att köpt svenska statsobligationer av bankerna. Banker som är penningpolitiska motparter till deponerar regelbundet sitt likviditetsöverskott hos genom olika penningpolitiska instrument som stående inlåningsfacilitet och riksbankscertifikat med en veckas löptid. Inlåningen från banksystemet innebär att har en skuld till bankerna. uppgick denna skuld till , vilket är en ökning med från föregående år. Att banksystemets likviditetsöverskott ökade berodde framför allt på att köpte en stor mängd svenska värdepapper och lånade ut svenska kronor. Men det berodde också på att valde att finansiera inleveransen av till statskassan genom att tillföra svenska kronor till banksystemet. medförde de negativa inlåningsräntorna att den totala inlåningen genererade i ränteintäkter. 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Analys av resultat och eget kapital resultat beror till stor del på hur kronans växelkurs samt de internationella och svenska räntorna utvecklas. De senaste årens fallande räntor har medfört att marknadsvärdet på värdepapper stigit, och detta har temporärt inneburit högre avkastning och resultat. med låga räntor är dock ränteintäkterna från värdepapper förhållandevis låga. Om räntorna förblir låga kommer också ränteintäkterna att vara det. Om räntorna i stället börjar stiga kommer ränteintäkterna gradvis att stiga allteftersom värdepapper förfaller och ersätts med nya. kommer dock värdet på värdepapperen att sjunka, vilket försämrar den totala avkastningen på tillgångar (ränteintäkter plus förändring i marknadsvärde) på kort sikt. I likhet med flera andra centralbanker har en räntefri finansiering i form av sedlar och mynt. Detta ger förutsättningar för ett bra räntenetto som kan bidra till totala avkastning. Den del av nettoresultatet som kan hänföras till sedlar och mynt brukar benämnas seignorage. Seignoraget bidrar positivt så länge den nominella avkastningen på tillgångarna är större än kostnaden för att tillverka sedlarna och mynten (vilket vanligtvis är en ganska liten kostnad). Dock har mängden utestående sedlar och mynt minskat kraftigt det , vilket gör att möjligheter att göra seignoragevinster också har minskat. Hur stor nettoavkastningen blir på lång sikt beror dock inte bara på seignoraget utan även på hur stor skillnad det i genomsnitt är mellan tillgångarnas och skuldernas räntenivåer. De stödåtgärder som genomförde medförde att inlåningen i svenska kronor från motparter ökade snabbt. Denna inlåning utgör den största delen av skuldsida. Räntekostnaden för denna skuld är direkt kopplad till räntestyrningssystem, vilket innebär att om reporäntan höjs kommer även räntekostnader att öka. Eftersom tillgångar till stor del har långa räntebindningstider, och inlåningen i kronor sker till en kortfristig ränta, kan intäkter och kostnader hamna i otakt och nettoresultatet komma att variera mer . Detta brukar kallas att ränterisken ökar. resultat förväntas bli lägre Den totala avkastningen på värdepapper i svenska kronor var svagt positiv . Den sammantagna nettoeffekten på resultatet påverkades även positivt av att fick betalt för att finansiera innehavet (med inlåning i kronor). Då reporäntan och inlåningsräntan var 0 respektive –0,under större delen av året var den genomsnittliga räntan för finansieringen strax . Svenska räntor förväntas ligga kvar på förhållandevis låga nivåer , vilket gör att nettoavkastningen på obligationsinnehavet i kronor också kan väntas vara nära noll. påverkades värdet på utländska värdepapper positivt eftersom de utländska räntorna föll. Men i och med att kronan stärktes blev den totala avkastningen uttryckt i kronor negativ. De utländska räntorna förväntas ligga kvar på förhållandevis låga nivåer . Avkastningen på valutareserven kan därmed väntas bli förhållandevis låg. Det låga ränteläget innebär alltså att resultat förväntas bli väsentligt lägre än vad som var fallet under de närmast föregående fem åren. Om kronan förstärks kraftigt eller om räntorna stiger påtagligt kan komma att göra betydande förluster. Om ränteuppgången blir kraftig kommer möjligheter att lämna utdelning till staten dessutom att tillfälligt minska, och utdelningen kan helt utebli vissa år. gör avsättningar för finansiella risker har penningpolitiken förändrats påtagligt till följd av kriser och strukturella förändringar. Detta har, bland annat, inneburit att nu använder sin balansräkning mer aktivt som penningpolitiskt verktyg. Den utvecklingen har accelererat med de åtgärder som genomfört under coronapandemin. Även om finansiella tillgångar är förknippade med låga risker, så innebär utvecklingen att riskerna på balansräkningen totalt sett har ökat. Det betyder att resultat kan komma att variera mer än , vilket i sin tur gör att det kan komma både perioder med större vinster och perioder med större förluster, jämfört med tidigare då balansräkningen var mindre. har visserligen buffertar, i form av orealiserade vinster på värderegleringskonton samt eget kapital, som bidrar till finansiella motståndskraft om det skulle uppstå förluster , exempelvis om kronan skulle stärkas eller marknadsräntorna skulle vända uppåt igen. Men riskerna har ökat så mycket att förluster skulle kunna medföra att eget kapital blir alltför lågt. Eftersom den sammanlagda bufferten inte vuxit i samma takt som finansiella risker har ökat har direktionen beslutat att göra avsättningar för finansiella risker om , något som har möjlighet till enligt riksbankslagen och ECBS:s riktlinje för redovisning. Riskavsättningen minskar både det redovisade och det utdelningsgrundande resultatet med . Det utdelningsgrundande resultatet före avsättningar var , vilket är dubbelt så högt som genomsnittet . Beslutet att göra avsättningar har fattats i ett läge där har gjort förhållandevis stora vinster , vilket normalt sett bidrar till större utdelning till staten, som banken behöver en större buffert mot förluster än den som finns. bedömer att bufferten behöver öka med 15–. Riskavsättningen blir ett första steg mot att förstärka bufferten, genom att behåller en del av den utdelningsgrundande vinsten på balansräkningen. Detta innebär visserligen att utdelningen till staten minskar på kort sikt, men de år när gör förluster kan avsättningarna användas för 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING att förstärka resultatet och bidra till att hålla utdelningarna uppe. Riskavsättningar kan alltså ses som ett sätt att omfördela vinster och utdelningar över tiden. Framför allt bidrar förstärkningen av bufferten till att även i mindre fördelaktiga lägen kan upprätthålla tillräckliga finansiella resurser för att självständigt kunna utföra sina uppdrag. Riskavsättningarna bidrar på så vis till finansiella oberoende och stärker möjligheter att utföra sina lagstadgade uppgifter. resultat bestäms av avkastningen på bankens tillgångar, kostnaderna för bankens skulder och kostnaderna för att bedriva verksamheten. Det finns dock flera sätt att beräkna resultatet av verksamhet. Det bredaste resultatmåttet kan benämnas totalt resultat och beskriver hur eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) förändrats . Det totala resultatet uppgick till –. I och med att betalade i utdelning till staten minskade det egna kapitalet med 12 331 + 5 300 = . Det totala resultatet kan delas upp i olika beståndsdelar. Ett sätt är att skilja resultat som är realiserade från sådana som är orealiserade. Realiserade resultat uppstår till exempel när får ränta på banktillgodohavanden och värdepapper, vid försäljning av värdepapper som tidigare köpts eller vid utbetalning av löner. Orealiserade resultat uppstår när marknadsvärdet på tillgångar som banken fortfarande äger förändras, till exempel om priset på guld förändras. Ett annat sätt att dela upp resultat är att separera sådant som kan härledas till räntor och värdepappersinnehav från sådant som är relaterat till guld- och valutainnehav. I tabell 6 har totala resultat på –delats upp i fyra delar. Det realiserade resultatet från räntor och värdepapper uppgick till . Här ingår ränteintäkter och räntekostnader samt nettoresultatet av samtliga transaktioner och nedskrivningar som avser värdepapper samt riskavsättningar. Dessutom ingår posten övriga intäkter, som i huvudsak består av avgifter från användarna av betalningssystemet . Därtill kommer kostnader för personal, administration och avskrivningar. Det realiserade resultatet från guld- och valutatransaktioner, inklusive nedskrivningar, uppgick till –. Det orealiserade resultatet till följd av ändrade räntor uppgick till –medan det som orsakades av förändrade guld- och valutakurser uppgick till –. redovisade resultat, det vill säga det som tas upp i resultaträkning, omfattar allt resultat som har realiserats från räntor och värdepapperstransaktioner liksom från guld- och valutatransaktioner. redovisade resultat uppgick således till 9 064 – 13 337 = –. Det resultat som ligger till grund för vinstutdelningen till staten, utdelningsgrundande resultat, omfattar såväl realiserat som orealiserat resultat kopplat till räntor och värdepapper men exkluderar det resultat som härrör från guld och valuta. Det utdelningsgrundande resultatet uppgick således till 9 064 – 1 282 = . Storleken på själva utdelningen tas fram genom att man beräknar genomsnittet av det utdelningsgrundande resultatet och multiplicerar detta . En sammanställning över hur de olika resultatmåtten förhåller sig till varandra finns i tabell 7. Vad är seignorage? seignorage är den del av redovisade resultat som kommer från rätten att ge ut sedlar och mynt. Värdet på alla utelöpande sedlar och mynt är upptaget som en skuld i balansräkning. Vid utgången av uppgick detta värde till . betalar ingen ränta på denna skuld men har kostnader för hanteringen av sedlar och mynt. Av totala kostnader för personal, administration och avskrivningar på utgjorde beräknade kostnader för kontantförsörjningen, det vill säga hanteringen av sedlar och mynt (se avsnittet Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden). Genom att ge ut sedlar och mynt kan finansiera tillgångar med samma värde, men har inga öronmärkta tillgångar som exakt svarar mot posten sedlar och mynt. När man uppskattar intäkterna från dessa tillgångar görs därför en schablonberäkning. Eftersom sedel- och myntstockens genomsnittliga andel av balansomslutningen var antas att av intäkterna kommer från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Beräknat på detta sätt kan av totala ränteintäkter från tillgångar på (exklusive ränteintäkter avseende inlåning från motparter på ) sägas komma från dessa tillgångar. På samma sätt kan av det totala nettoresultatet av finansiella transaktioner, exklusive nedskrivningar och finansiella riskavsättningar, på 15 418 miljoner 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING kronor anses komma från de tillgångar som svarar mot sedlar och mynt. Nettot av intäkter och kostnader som kan hänföras till sedlar och mynt uppgick således till 319 + 803 – 150 = . Det är detta belopp som kallas seignorage. Storleken på seignorage har minskat under , vilket beror såväl på det låga ränteläget som på att det totala värdet på utelöpande sedlar och mynt har minskat. Årets seignorage var lägre än motsvarande värde för , eftersom nettoresultatet av finansiella transaktioner var ovanligt stort . Seignoraget var bara något större än förvaltningskostnader. Denna jämförelse är viktig, eftersom en förutsättning för att ska anses vara finansiellt oberoende är att kan stå för sina egna kostnader. Med dagens låga räntenivåer, med långfristiga obligationsräntor , kan seignoraget förväntas bli fortsatt lågt framöver. Tabell 7 Resultatmått 2020 varav försäljningar av värdepapper respektive guld och valuta varav nedskrivningar av värdepapper respektive guld och valuta (orealiserat resultat) varav värdeförändringar på värdepapper respektive guld och valuta varav kostnader för hantering av sedlar Ett stabilt finansiellt system Coronapandemin och dess konsekvenser har präglat arbete med finansiell stabilitet . Det gäller såväl analys av risker och krisberedskap som frågor kopplade till krisåtgärder. Pandemin har också präglat en stor del av det internationella arbetet och samarbetet med andra myndigheter i , exempelvis inom ramen för ESRB och i det finansiella stabilitetsrådet. arbetade även med analyser och publikationer gällande utvecklingen för svenska bankers låntagargrupper såsom icke-finansiella företag och hushåll. Arbetet innebar också analys av finansieringsmarknader som är viktiga för banker och icke-finansiella företag. fortsatte arbetet med att påverka utformningen och införandet av både nationella och internationella finansiella regelverk. deltog i en krisövning och samarbetade med andra myndigheter, såväl i som i våra grannländer, för att stärka krisberedskapen. arbete för att stärka det finansiella systemet Coronapandemin medförde att BNP föll kraftigt i såväl som många andra länder. Företagssektorn drabbades hårt och många människor förlorade sina arbeten. Osäkerheten kring den realekonomiska utvecklingen resulterade initialt under pandemin i kraftiga rörelser på de finansiella marknaderna, och banker och företag fick svårare att finansiera sina verksamheter. Tack vare myndigheternas åtgärder påbörjades en ekonomisk återhämtning och situationen på många viktiga finansieringsmarknader förbättrades. Sammantaget bedömde dock att den finansiella stabilitetsrisken var förhöjd. Coronapandemin har fått stora effekter på världsekonomin och globala finansiella marknader konstaterade i de finansiella stabilitetsrapporterna att den ekonomiska utvecklingen i omvärlden har fortsatt att präglas av pandemin. De införda restriktionerna, krav på social distansering och en oro för smittspridning lamslog den ekonomiska aktiviteten i många länder , med kraftiga fall i BNP som följd. Också i föll BNP tydligt, men många länder drabbades ännu hårdare. I krisens inledande fas var också påfrestningarna på de finansiella marknaderna stora, både i och i omvärlden, och innebar bland annat att investerarna sökte sig till väldigt likvida och relativt säkra tillgångar. Aktieindex föll, marknadsräntorna steg kraftigt och på flera marknader syntes tydliga tecken på att de fungerade dåligt. Till exempel ökade skillnaden mellan köp- ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM och säljpriser på många viktiga finansieringsmarknader. För att i detta läge minska risken för en kreditåtstramning och bidra till en bättre fungerande kreditförsörjning satte många centralbanker in ett stort antal kraftfulla åtgärder. Exempelvis började köpa finansiella tillgångar, bland annat i form av statsobligationer, säkerställda obligationer och företagspapper. Flera centralbanker, likaså , inledde också omfattande utlåningsprogram och styrräntorna sänktes eller hölls kvar kring . Därutöver bidrog Fe- deral Reserves swapavtal med centralbanker i andra länder till att minska problemen relaterade till den dollarbrist som rådde i början av krisen. Dessa åtgärder har tillsammans med finanspolitiska åtgärdsprogram för hushåll och företag varit avgörande för att undvika en finansiell kris. Stöden har också bidragit till att en ekonomisk återhämtning kunnat inledas . Diagram 15 BNP i , euroområdet och Index, 2019 kv4 = 100 De streckade linjerna avser prognoser från den penningpolitiska rapporten . Utfallet kom efter att den finansiella stabilitetsrapporten publicerades . Avser säsongsrensade data. Källor: , , U.S. Utvecklingen är dock osäker, och när smittspridningen åter ökade tvingades flera länder sätta in nya restriktioner eller låta utfasningen av restriktionerna ta . Därtill har krisen också slagit hårt mot företagssektorn globalt, vilket kan leda till att företagskonkurserna kan öka. Det kan i sin tur medföra problem för länder med många finansiellt svaga banker. Företagssektorn drabbades i stor utsträckning drabbades många företag hårt av de ekonomiska konsekvenserna av coronapandemin. Företag som direkt påverkades av begränsningarna av samhällslivet drabbades inledningsvis särskilt hårt. Det handlade till exempel ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM om företag verksamma inom hotell, restaurang och transport. Många företag drabbades också hårt i början av pandemin när aktiviteten i den globala ekonomin bromsades upp eftersom detta ledde till förseningar i leveranser av insatsvaror och därmed till produktionsstörningar. Sammantaget ledde problemen till att antalet ansökningar om rekonstruktioner och konkurser ökade . föll dock antalet ansökningar tillbaka, och låg de på förhållandevis normala nivåer. En möjlig förklaring till det är de stödåtgärder till företag i form av lån och bidrag som regeringen, och andra myndigheter satt in. Från sida har åtgärderna för att hjälpa företagen framför allt handlat om att upprätthålla en god kredittillförsel och att bibehålla låga räntenivåer. Eftersom många företag förlorade en stor del av sina intäkter till följd av pandemin fick de svårt att betala sina hyror. Flera fastighetsföretag försökte då underlätta för hyresgästerna genom olika lösningar. Hur väl fastighetsföretagen klarade sig varierade beroende på vilket bestånd de har. De som har fastigheter inom hotell och detaljhandel drabbades hårt medan till exempel de med samhälls- och bostadsfastigheter klarade sig bättre. Stressen som drabbade de finansiella marknaderna till följd av coronapandemin synliggjorde problem som funnits på företagsobligationsmarknaden och som tidigare lyft fram. Ett sådant problem är brister i transparensen på andrahandsmarknaden, särskilt vad gäller offentliggörande av information om priser och volymer vid avslut. Osäkerhet kring obligationspriserna förstärkte effekterna när oron var som värst och bidrog till att ett flertal svenska fondbolag valde att tillfälligt stänga handeln i vissa av sina fonder med innehav i svenska företagsobligationer. Problemen bidrog även till svårigheter för icke-finansiella företag att refinansiera sina värdepapper. Ett annat problem som lyfte fram handlar om den begränsade likviditeten på andrahandsmarknaden, och denna blev särskilt påtaglig . En stor andel investerare väljer att behålla obligationerna till förfall. Det innebär att endast en liten del av den totala utestående volymen omsätts på andrahandsmarknaden. När vissa investerare ville sälja delar av sitt företagsobligationsinnehav, fanns få köpare att tillgå. Det var framför allt många fonder som ville sälja för att kunna hantera de stora kapitaluttag som deras andelsägare gjorde. Ändrade ekonomiska förutsättningar för många hushåll Coronapandemin har inneburit sämre ekonomiska förutsättningar för många hushåll. Antalet varsel och permitteringar har stigit i snabb takt och många har förlorat, eller riskerar att förlora, sina jobb och sin inkomst. Trots den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har hushållens motståndskraft överlag varit ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM fortsatt god, vilket dels beror på de åtgärder som regeringen, och andra myndigheter satt in, och dels på den starka utvecklingen på bostadsmarknaden. Den höga och växande skuldsättningen bland hushållen fortsätter att göra den svenska ekonomin sårbar och har länge påpekat att de höga skulderna i hushållssektorn kan bli särskilt problematiska om den ekonomiska utvecklingen skulle bli betydligt sämre än förväntat, i synnerhet om bostadspriserna skulle falla. som skuldsättningen ökat har också bostadspriserna stigit och utvecklingen har varit särskilt stark under pandemin. Skuldsättningen bland hushållen är historiskt hög och uppgår till av hushållens disponibla inkomster. Att skuldkvoten steg kraftigt hänger ihop med att de disponibla inkomsterna utvecklades mycket svagt under krisen. Diagram 16 Hushållens skulder Procent av årlig disponibel inkomst Hushållens totala skulder som andel av deras disponibla inkomster summerade över de senaste fyra kvartalen. Senaste observationen avser kvartal 3, 2020. Källa: SCB och . Att hushållens skulder har stigit beror bland annat på att räntorna fallit, men även på att bostadsmarknaden fungerat dåligt och att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. påpekade att det behövs åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken för att komma till rätta med de grundläggande orsakerna till att skulderna har blivit så höga. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM Utvecklingen i banksektorn kantad av osäkerhet Storbankerna i gick in i coronapandemin med ett förhållandevis bra utgångsläge, mycket tack vare att de globala och nationella kraven på bankernas kapital och likviditet skärpts sedan den globala finanskrisen i slutet av 00- talet. Även om situationen har försämrats något har de flesta av de fem storbankerna haft god lönsamhet och låga kreditförluster . Dessa faktorer har, tillsammans med stödåtgärder från det offentliga, bidragit till att storbankerna i haft goda förutsättningar att upprätthålla sin utlåning under coronapandemin. kvarstår, som tidigare lyft, flera strukturella sårbarheter och risker i den svenska banksektorn. Bland dessa risker finns banksektorns storlek och koncentration samt stora exponeringar mot fastighetsmarknaden, där utvecklingen på bostadsmarknaden bidrar till att öka sårbarheterna ytterligare. Dessutom är en liten öppen ekonomi och bankerna är beroende av utvecklingen i omvärlden.