frsrdg · H904RS6 · 2021-12-20 00:00:00 — Digitalisering är ett verktyg som rätt använt kan göra processer och tjänster säkrare, mer effektiva och lättillgängliga. ska där- för öka den digitala hanteringen i den parlamentariska processen. Även det administrativa stöd och den service som förvaltningen erbjuder ska utveck- las genom ökad digitalisering. Förvaltningen ska också fortsätta att se över sina egna arbetsprocesser och it-system för att öka effektiviteten.314 Uppdragsområdena i den strategiska planen 311Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022 (dnr 1810-2018/19), . 312Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 3. 313Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 6. Understrykningen tillagd i efterhand. 314Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 6. Understrykningen tillagd i efterhand. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN I detta avsnitt ges en orientering om vilken strategisk inriktning som Riksdags- förvaltningen hade stakat ut inom respektive uppdragsområde ungefär innan pandemin bröt ut. Inriktningen inom uppdragsområdena A, B och E be- skrivs något mer utförligt än den inom uppdragsområdena C och D med hän- visning till att kommittén enligt sitt direktiv ska fokusera på de delar av för- valtningens verksamhet som har en direkt koppling till den parlamentariska processen och ledamotskapet. Uppdragsområde A: Svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kam- mare och utskott m.m. I den strategiska planen anges att uppdraget är att stödja kammarens, utskot- tens, , talmannens och de vice talmännens arbete samt riksda- gens internationella arbete.315 För det prioriterade uppdragsområdet A anges följande målbild till 2022: Stödet till det parlamentariska arbetet är professionellt, effektivt och sta- Den parlamentariska processen får ett professionellt stöd från förvalt- ningen i form av bred kompetens i konstitutionella och sakpolitiska frågor. Stödet till utskotten är mer enhetligt och it-systemen är effektiva och ro- busta. Kammaren och utskotten har förutsättningar att verka såväl vid oför- utsedda händelser som vid kris, krigsfara eller krig.316 Till målbilden finns en handfull strategier knutna. Tre av dessa strategier kan anses ha en tydlig koppling till den utmaning som coronapandemin har inne- burit för Riksdagsförvaltningen.317 Dessa är att •skapa robusta, säkra och användarvänliga it-system •stegvis införa en helt digital dokumenthantering i den parlamentariska pro- cessen •utveckla beredskapen och kontinuitetsförmågan såväl i fredstid som vid krigsfara och krig samt planera för civilt försvar. Uppdragsområde B: Svara för ett väl fungerande stöd och service till le- damöter och partikanslier Uppdragsområde B anges också vara prioriterat. Här är uppdraget att ge leda- möterna tillgång till bl.a. utredningstjänster, intranät, bibliotek och arbetsrum. Förvaltningen hanterar och betalar också ut arvoden, resekostnadsersättningar, traktamenten och pensioner samt stöd till partigrupperna. För uppdragsområ- det anges följande målbild 2022 i den strategiska planen: •En öppen och säker riksdag där stödet och servicen till ledamöter och par- tikanslier är lättillgänglig och enhetlig. som arbetsplats och in- stitution är säker att vistas och verka i. Det gör också att kan 315Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 7. Det anges också att myndighetens produktion och försäljning av riksdagstryck ingår i uppdraget. 316Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 7. 317De övriga två strategierna var att upprätthålla och utveckla kompetensen i konstitutionella och sakpolitiska frågor samt att stödja utvecklingen av mer enhetliga arbetsformer i utskotts- arbetet. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN vara ett öppet och tillgängligt parlament. Säkerhetsarbetet är integrerat i verksamheten, vilket stöds av en utvecklad säkerhetskultur där alla bidrar och känner ett ansvar. Stödet och servicen till ledamöter och partikanslier är målgruppsanpassad och utgår från en beslutad standard. Digitala och lättillgängliga administrativa lösningar ökar ledamöternas flexibilitet och möjlighet att verka i sitt ledamotsuppdrag.318 Även till denna målbild knyts ett antal strategier för förvaltningens arbete: •utveckla ett väl anpassat säkerhets- och verksamhetsskydd i relation till skyddsvärden, hot och sårbarheter •integrera säkerhetsarbetet i alla delar av verksamheten •skapa en enhetlig och samordnad service i dialog med ledamöter och par- tikanslier •utveckla ett flexibelt och lättillgängligt administrativt stöd med hjälp av digitalisering •utveckla kommunikationen genom att tillhandahålla målgruppsanpassad information i relevanta kanaler. Uppdragsområde C: Främja kunskapen om och dess arbete Inom detta uppdragsområde är uppdraget att främja insynen i och kunskapen om funktion, arbete och beslut samt att göra information och tjäns- ter användbara och lättillgängliga. I området ingår också att informera om EU. Målbilden är att kommunikationen om demokrati och arbete är tillförlitlig, lättillgänglig och mottagaranpassad och bland strategierna för att nå målbilden nämns bl.a. att utveckla den digitala kommunikationen så att fler får kunskap och information om funktion och beslut samt att syn- liggöra demokratins genombrott och dagens demokratiska frågor.319 Uppdragsområde D: Vårda och bevara byggnader och sam- lingar Här är uppdraget sammanfattningsvis att vårda och bevara bygg- nader och samlingar så att de kan användas och . Arbetet om- fattar bl.a. underhåll, fastighetsförvaltning, renovering av byggnader, lokal- vård och digitalisering av dokument och bilder.320 Uppdragsområde E en väl fungerande myndighet och arbetsgivare Uppdraget inom uppdragsområde E preciseras enligt följande i den strategiska planen –2022: ska vara en väl fungerande myndighet och arbets- givare för att på bästa sätt kunna stödja den parlamentariska processen. 318Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 8. 319Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 9. 320Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 10. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN området hör bl.a. verksamhetsplanering och uppföljning, budgetarbete, kompetensförsörjning, it-stöd, administrativa uppgifter inom ekonomi och förvaltningsjuridik samt stöd till myndigheter och nämnder.321 Målbilden är att är en attraktiv myndighet med kompe- tenta ledare och medarbetare som i samverkan utvecklar verksamheten. Myn- digheten ska arbeta systematiskt med kompetensförsörjning. Genom ett kom- munikativt ledarskap, som inkluderar ledningskommunikation, är förvalt- ningen en välfungerande myndighet med goda förutsättningar för medarbetare att vara delaktiga och ansvarstagande. Digitalisering används som ett verktyg för att öka effektiviteten. behandlade budgetpropositionen för 2020322, genom vilken verksamhet finansieras, och beslutade riksdagsstyrelsen om verksamhetsplan och om en internbudget för verksamheten.323 var co- ronaviruset och dess hälsoeffekter i stort sett helt okända, och dess eventuella påverkan på verksamhet alltså inget som hade beak- tats när planen eller internbudgeten togs fram eller när riksdagsstyrelsen fat- tade sitt beslut. Ord som virus, pandemi och distansarbete saknas av förklarliga skäl helt i verksamhetsplanen och föga anade riksdagsdirektören vad som vän- tade när han i sina inledningsord avslutade med orden ”och tillsammans har vi ett fullmatat arbetsår framför oss”.324 I tabell D1 redovisas ett urval av åtgärderna från verksamhetsplanen med fokus på de områden som har bedömts ha den tydligaste kopplingen till den parlamentariska beslutsprocessen och som i efterhand även kan anses ha haft ett visst samband med utvecklingen under coronapandemin och de åt- gärder och anpassningar av verksamheten som genomfördes . 321Riksdagen, Strategisk plan för 2019–2022, s. 11. 2019/20:1, utg.omr. 1 , bet. 2019/20:KU1. 323Riksdagsstyrelsen, Beslut om verksamhetsplan för (dnr 646–2019/20), . 324Verksamhetsplan för 2020 (bilaga till riksdagsstyrelsens beslut, ), s. 3. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Tabell D1 verksamhetsplan , uppdragsom- råden, strategier och åtgärder (urval) Uppdrags- Strategi 2019–2022 ASkapa robusta, säkra och användarvänliga it- system AStegvis införa en helt digital dokumenthantering i den parlamentariska processen AUtveckla beredskapen och kontinuitetsförmågan såväl i fredstid som vid krigsfara och krig samt planera för civilt försvar BUtveckla ett väl anpassat säkerhets- och verksam- hetsskydd i relation till skyddsvärden, hot och sårbarheter. BUtveckla ett flexibelt och lättillgängligt administra- tivt stöd med hjälp av digitalisering. EDra nytta av digitali- seringens möjligheter för att effektivisera myndig- heten. Genomföra åtgärder inom området säker teknik Utreda de juridiska och tekniska förut- sättningarna för digital hantering av dokument och utveckla samarbetet med för att digitalisera den parlamentariska processen -Planera, genomföra och följa upp aktiviteter i samband med total- försvarsövningen 2020 -Fastställa en plan för civilt försvar och påbörja genomförandet -Slutföra kontinuitetsuppdraget som syftar till att stärka förmågan att upp- rätthålla prioriterade processer oavsett händelse -Vidareutveckla metoderna och pro- cesserna för arbetet med krisbered- skap och särskild krisberedskap Identifiera säkerhetskänsliga verksam- heter och informationssystem enligt säkerhetsskyddslagen och utveckla regelverket för kravställning av it- säkerheten för dessa. Etablera en plattform för digital signe- ring och förbereda för att använda elektroniska signaturer för bl.a. ledig- hetsansökningar för ledamöter. -Ta fram riktlinjer för när molntjänster kan användas. -Genomföra kunskapshöjande aktivite- ter om digitalisering och förändrings- ledning. -Fasa ut gammal teknik i samband med införande av ny teknik. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Under det riskanalysarbete som genomfördes som ett led i den strategiska planeringen identifierade sju prioriterade risker. Dessa risker ingick i förvaltningens verksamhetsplan 2020. Här kan det särskilt uppmärksammas att under rubriken prioriterade risker anfördes föl- jande i verksamhetsplanen beträffande uppdragsområde A: Det finns risk för att verksamheten i kammare och utskott påverkas nega- tivt på grund av incidenter och problem i it-systemen som stöder den parla- mentariska processen. För att minska risken behöver delar av systemen byggas om och förbättras. Det finns även risk för att verksamheten inte kan uppfylla säkerhets- skyddskrav på grund av bristfälliga förutsättningar att hantera mycket känslig information. För att minska risken arbetar förvaltningen med att utveckla permanenta tekniska lösningar och se över det interna regelverket för sådant skydd. Det bör noteras att det inte beslutades om någon revidering av verksamhetsplanen. I årsredovisning konsta- teras det sammanfattningsvis bl.a. att arbetet med att utveckla beredskapen och kontinuitetsförmågan delvis har prioriterats ned, då fokus har legat på arbetet med krishantering i samband med coronapandemin.325 –beslutade riksdagsdirektören om de uppdragsbeskriv- ningar som syftade till att ytterligare konkretisera vad respektive avdelning och enhet skulle bidra med för att förvaltningen ska kunna genom- föra verksamhetsplanen för 2020.326 hade coronavirusets och dess spridning, potentiella hälsoeffekter och befarade samhällspåverkan inte börjat diskuteras särskilt frekvent i . När uppdragsbeskrivningarna är beslutade ska de konkretiseras inom av- delningarna och fördelas till enheter, kanslier och sekretariat. Detta genomför- des . I denna del beslutar respektive avdelningschef. Avsikten är sedan att avdelningarna ska göra löpande uppdateringar av sina egna konkretiseringar. Om det exempelvis inträffar någon försening kan ett slutdatum justeras. Det bör dock noteras att respektive avdelnings uppdrags- beskrivning inte kan omformuleras . Uppkommer det ett behov av att justera uppdraget görs det i stället inför nästkommande år. och finansieras genom följande tre anslag inom utgiftsområde 1 i statsbudgeten327: 325Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 10. 326Uppdragsbeskrivningarna undertecknas av riksdagsdirektören och respektive avdelnings- chef. 2019/20:1, utg.omr. 1 , s. 19 f. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN •Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. (ledamotsanslaget), ca . •Anslaget 2:2 förvaltningsanslag (förvaltningsanslaget), ca . •Anslaget 2:3 fastighetsanslag (fastighetsanslaget), 100 miljo- ner kronor . Ekonomienheten ansvarar för redovisning av hur anslagen har använts och för att upprätta förslag om anslagen. Hur ekonomi påver- kades redovisas i avsnittet om ekonomienheten längre fram i denna del. Riskanalyser och chefernas självutvärdering årliga process för intern styrning och kontroll innehål- ler två delar som båda ligger till grund för bedömningen av den interna styr- ningen och kontrollen. Den första delen innebär att riskanalyser genomförs och att de prioriterade riskerna följs upp löpande. Den andra delen utgörs av chefernas självutvärdering. Uppföljningen resulterar bl.a. i tertialrapporter och en årsredovisning. Un- der 2020 identifierade förvaltningen ett antal risker som bedömdes vara prio- riterade med utgångspunkt från att de kan påverka myndighetens möjligheter att genomföra sitt uppdrag. De prioriterade riskerna och åtgärderna för att minska dem har regelbundet redovisats för riksdagsstyrelsen under 2020.328 har gått igenom de prioriterade riskerna och resul- tatet av självutvärderingarna. Underlaget har presenterats för förvaltningens ledningsgrupp och har tillsammans med intern- och externrevisionens iaktta- gelser legat till grund för riksdagsdirektörens bedömning av förvaltningens in- terna styrning och kontroll. presenterades ett underlag till grund för riksdagsstyrelsens bedömning och uttalande i årsredovisningen om huruvida den interna styrningen och kontrollen av verksamheten var betryggande eller inte.329 Riksdagsdirektören gjorde, efter samråd med Riksdagsför- valtningens ledningsgrupp, den sammantagna bedömningen att Riksdagsför- valtningens interna styrning och kontroll har varit betryggande och att den be- dömningen står sig trots de ändrade förutsättningar som coronapandemin har inneburit. 328Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 8. 329Riksdagsförvaltningens interna styrning och kontroll 2020, . DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Coronarelaterade och prioriterade risker Verksamhetsplaneringen baseras bl.a. på en riskanalys som gjordes hösten 2020.330 Bland de risker med ett riskvärde över 12331 som identifierades i detta arbete finns dels sådana risker som har identifierats , dels sådana som är nya. Bland de nya riskerna var det flera som betecknades som coronarelaterade. De identifierade riskerna analyserades och presenterades för riksdagsdirek- tören och förvaltningens ledningsgrupp. Efter samråd med ledningsgruppen föreslog riksdagsdirektören vilka risker som ska prioriteras . Dessa redovisas i som beslutades av riksdagsstyrelsen i december 2020.332 Bland de prioriterade risker som nämndes i verksamhetsplanen med koppling till pandemin och som kräver fortsatta insatser från Riksdags- förvaltningen sida återfinns t.ex. risken att och dess ledamöter i ar- betet i utskotten och samt i EU-samarbetet inte kan genomföra möten på grund av brister i digitala lösningar för deltagande på distans. Vidare anges under uppdragsområde E att det finns en risk för försämrad fysisk och psykosocial hälsa med anledning av pandemin såväl för de medarbetare som distansarbetar som de som utför arbetet i lokaler.333 De prioriterade riskerna följs upp och redovisas tertialvis för riksdagssty- relsen. De risker som inte tas upp i verksamhetsplanen hanteras och följs upp på enhetsnivå. Utvecklingsarbetet har påverkats av pandemin Av årsredovisning framgår att coronapandemin har begränsat möjligheterna att bedriva ett utvecklingsarbete inom förvaltning- en.334 Uppdraget att undersöka hur förvaltningen kan utveckla arbetet med ett processinriktat arbetssätt har exempelvis pausats och vissa utvecklingsaktivi- teter för att stärka medarbetarskapet inom förvaltningen har inte kunnat prio- riteras. Även frågan om att utreda och föreslå hur det systematiska arbetsmil- jöarbetet kan utvecklas har fått prioriteras ned. Arbetet med det praktiska in- förandet av hållbarhetsperspektiv i det interna miljöarbetet har fått skjutas fram som en följd av pandemin. Annat utvecklingsarbete har, enligt vad som framgår av årsredovisningen , dock fortlöpt enligt plan. 330Riksdagsförvaltningen, Stöd för riskanalys (Version 1.0), . 331Riskvärdet är produkten av de värden på en skala 1–5 som anges för de två variablerna sannolikhet och konsekvenser. En risk som har låg sannolikhet att inträffa och som bedöms få små konsekvenser får således ett lågt riskvärde. Ett högt riskvärde (maximalt 5*5=25) innebär att det är en stor sannolikhet att det som har riskvärderats ska inträffa och att det dessutom kommer att få allvarliga negativa konsekvenser. 332Verksamhetsplan för 2021 (bilaga till riksdagsstyrelsens beslut, , dnr 510-2020/21). 333Verksamhetsplan för 2021 (bilaga till riksdagsstyrelsens beslut, , dnr 510-2020/21). 334Riksdagsförvaltningens årsredovisning för (2020/21:RS1), s. 74. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN exempelvis arbetet med att utveckla förvaltningens styrning. planering och uppföljning har också fortsatt. I budgetpropositionen som överlämnades till redovisades i första hand resultat (dvs. före pandemin). Under rubriken analys och slutsatser redovisades dock kort- fattat att fr.o.m. har coronapandemin påverkat Riksdagsförvaltning- ens arbete inom samtliga uppdragsområden.335 Det framhölls vidare att för- valtningen har gjort nödvändiga anpassningar och bedömer att ett fullgott och välfungerande stöd har kunnat ges trots förändrade förutsättningar. I budgetpropositionen redovisas en sammanfattning av Riksdags- förvaltningens resultat , dvs. med tyngdpunkt på den period då pandemin var som mest påtaglig. I några fall lyfts pandemin fram som en faktor som har påverkat förvaltningens verksamhet: • har gett kammare och utskott ett väl fungerande stöd (uppdragsområde A). Utvecklingsarbetet inom uppdragsområdet har i stora delar genomförts enligt plan, men har också påverkats av coro- napandemin. I förvaltningens arbete har fokus legat på arbetet med kris- hantering i samband med coronapandemin. Pandemin påverkar även för- utsättningarna för kammar- och utskottsarbetet liksom för internationella arbete och arbetet med EU-frågor. • har gett ledamöter och partikanslier ett väl funge- rande stöd och god service (uppdragsområde B). Utvecklingsarbetet inom uppdragsområdet har i stora delar genomförts enligt plan, men har också påverkats av coronapandemin. Här nämns bl.a. att en del utvecklingsinsat- ser på säkerhetsområdet, bl.a. de som krävt närvaro av deltagarna i riksda- gens lokaler, inte har kunnat genomföras på grund av restriktioner under coronapandemin. • har vårdat och bevarat byggnader och samlingar på ett systematiskt sätt (uppdragsområde D). Utvecklingsarbetet inom uppdragsområde D anges i huvudsak ha genomförts enligt plan. Det redovisas dock att planen för renovering av sammanträdesrum har revide- rats till följd av coronapandemin som har medfört ett ökat behov av rum för digitala möten. • har varit en väl fungerande myndighet och arbets- givare (uppdragsområde E). Det redovisas att delar av utvecklingsarbetet inom uppdragsområdet inte har kunnat genomföras som planerat. Förvalt- ningen har behövt göra omprioriteringar, och arbetet med den löpande verksamheten har påverkats av och delvis inriktats på åtgärder med anled- ning av coronapandemin. 2020/21:1, utg.omr. 1 , s. 27. DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Sammanfattningsvis gjordes denna bedömning: har genomfört sina uppdrag med ett tillfredsställan- de resultat. Coronapandemin ändrade förutsättningarna för kammar- och utskottsarbetet och har ställt nya krav på stöd till och dess ledamöter. Förvaltningen har därmed fått planera och ställa om för att ge ett fullgott stöd anpassat till den nya situationen. Inte bara utskottssammanträden har varit digitala utan större delen av förvalt- ningens verksamhetsmöten, liksom möten i de samverkansforum som finns mellan förvaltningen och ledamöter och partikanslier. Sammantaget har det medfört ett kompetenslyft i it-frågor både för förvaltning och riks- dag, men det har också inneburit utmaningar och behov av nya utveck- lingsinsatser. Förvaltningen har lagt stor vikt vid arbetet med att utveckla tekniskt stabila lösningar som uppfyller såväl informationssäkerhetsmäs- siga som juridiska krav. Detta utvecklingsarbete fortsätter även . Totalrenoveringen av ledamotshuset har fortsatt även om coronapandemin påverkat den i vissa delar.336 Här kan avslutningsvis nämnas att det pågår ett arbete med att utveckla verk- samhetsstyrningen inom . fick lednings- staben i uppdrag att utveckla myndighetens modell för denna styrning.337 Syf- tet är att skapa en effektivare styrning med bättre förutsättningar att prioritera utifrån ett helhetsperspektiv. Det bör noteras att uppdraget utgick från en för- studie som genomfördes , dvs. presenterade ledningsstaben en handlingsplan för arbetets ge- nomförande. I arbetet med styrmodellen tas erfarenheter från verksamheten löpande in inklusive sådana som härrör från hanteringen av coronapandemin. Arbetet som är mycket brett och involverar ledningen och hela förvaltningen ska slutredovisas . Följande avsnitt syftar till att beskriva hur kom att or- ganisera sin krisledning och vilka åtgärder som vidtogs och diskuterades på central nivå inom organisationen , en period där förvaltning- ens linjeorganisation var satt under press (för information om kris- beredskap innan pandemins utbrott, se avsnittet om säkerhetsenheten i denna del D). 2021/22:1, utg.omr. 1 , s. 17 f.. 337Riksdagsförvaltningen, Uppdrag om en utvecklad modell för verksamhetsstyrning (dnr 1199–2020/21) och , Riksdagsdirektörens protokoll, . DEL D – RIKSDAGSFÖRVALTNINGENS STÖD OCH SERVICE UNDER CORONAPANDEMIN Det inledande skedet av krishanteringsarbetet En informell samordnings- och krisledningsgrupp börjar att verka , i huvudsak genom säkerhetsenheten, började tidigt att omvärldsbevaka frågor som rörde spridningen av sjukdomen covid-19 och fundera över i vilken mån denna kunde påverka och dess arbete. I samband med sportlovsveckorna i , och det resande de gav upphov till, blev det alltmer uppenbart för förvaltningen att spridningen av coronaviruset började att öka och att det fick konsekvenser både för och för . Kontakter mellan och partier hade dock redan tagits under första halvan av februari. Redan vid dessa kontakter lyftes frågor om krisberedskap, pandemiplan, rutiner för sjukdomsfall och möjliga restriktioner som kunde vidtas. Ett första möte mellan partikanslierna och hölls den Vissa av de politiska partierna hade börjat inventera till vilka om- råden som deras respektive ledamöter och medarbetare hade rest. Vid detta möte framgick att säkerhetsenheten avsåg att hålla veckovisa möten med par- tikanslierna . Avsikten var att ge ytterligare information på ons- dagarnas gruppledarmöten. angavs att eventuell frånvaro av ledamöter på grund av karantän eller sjukdom skulle hanteras inom ramen för kvittningssystemet.338 Riksdagsdirektören uttryckte tidigt att hade att följa expertmyndigheternas råd och rekommendationer, vilket inriktade förvalt- ningens arbete som snart kom att kretsa kring åtgärder för att minska risken för smittspridning, planeringen för en eskalering av antalet smittade, genom- gång av rutiner för sjukdomsfall i , åtgärder för att dämpa oro och osäkerhet inom organisationen m.m.339