frsrdg · H904RS6 · 2021-12-20 00:00:00 — av de som hade angett att de hade mycket hög it-vana ansåg att använ- darvänligheten var dålig eller mycket dålig, därtill med en tydlig tyngdpunkt bland svaren i kategorin mycket dålig (). Liknande mönster finns i diagrammet som illustrerar synen på distansplattformens driftssäkerhet, där av de med den högsta egenbedömda it-vanan väljer någon DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN av två mest negativa svarsalternativen. Cirka häften av respondenterna i denna kategori anser att driftssäkerheten var mycket dålig. Det tycks också vara så att synen på driftssäkerheten och användarvänlig- heten mildras något i de fall respondenterna skattar sin it-vana något lägre. Det är exempelvis bara ungefär en fjärdedel av de som har skattat sin egen it-vana som hög som har angett att driftsäkerheten har varit mycket och bland som anger medelgod it-vana är andelen ungefär en femtedel. Liknande mönster ser man när det gäller synen på användarvänligheten. Det bör avslutningsvis noteras att det endast var en handfull av responden- terna som har skattat sin egen it-vana som låg eller mycket låg. Svarsfördel- ningen för dessa få svar har därför inte inkluderats i de två diagrammen. Ledamöternas synpunkter på olika distansmötesaspekter Det har under arbetets gång blivit tydligt för kommittén att det finns många starka – inte sällan negativa – uppfattningar bland ledamöterna om hur den distansmötesrelaterade tekniken har fungerat. Detta framgår också av de kom- mentarer som lämnades i anslutning till denna fråga. Följande citat illustrerar detta, även om de allra starkaste negativa uttalandena inte har återgetts här: Det har inte fungerat med it-miljö. Jag har haft problem med tekniken näst intill och de tips och råd som ges om omstart av dator etc. hjälper inte när man är mitt inne på ett utskottsmöte. Skype har som program fungerat väldigt dåligt och även möjligheten att använda andra program för möten med företag, organisationer och väljare har varit svårt i och med att t.ex. Zoom och Teams inte varit anpassat för vår it- miljö , även om vissa förbättringar skedde gradvis under pande- min. Blir ofta ”utslängd” från webbmöte. Tycker inte om att min bostad är synlig för andra, exv. externa talare, valkrets, civilsamhälle och andra riksdagsledamöter. Är ett intrång i privatlivet. It-systemen håller helt enkelt inte. Datorerna uppdaterar , funkar ofta inte när man ska koppla upp sig, stänger av sig själv. [Distansmötes- plattformen] är en katastrof att behöva jobba med. Kanslipersonalen kan inte systemen tillräckligt bra. Detta är absolut det största problemet av alla med . [Distansmötesplattformen] är ibland ett skämt och alla dessa uppdateringar på datorn som av någon anledning alltid gör sig ”påminda” lagom till eller under möten. Man blir tokig. Jag har vid flertalet tillfällen startat och startat om datorn, innan möten, men ändå fått uppdateringar mitt i mötet. när man sedan skjuter upp dessa och försöker få igång dom efter mötet, så startar inte uppdateringen. Man har lust att skrika rakt ut. It-frågorna är det största och mest betydande exemplet på Riksdagsförvalt- ningens oförmåga att snabbt förstå problemen och sätta in åtgärder. Det är inte för mycket sagt att säga att de omfattande bristerna i it-frågorna varit farligt nära att hota möjligheterna för ledamöterna att utöva sina uppdrag. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Ideliga uppdateringar till förbannelse av riksdagsdatorerna börjar upplevas som ett arbetsmiljöproblem … I övrigt upplever jag att it-mognaden ökat i samband med pandemin. Otroligt svårt att få tillräckligt stöd om hur man kan arbeta digitalt. Skype har varit helt otillräckligt för externa möten. Att inte gjorde om sina mötesrum till digitala mötesrum, med bra och användarvänlig kamera, mikrofon, m.m. m.m. har varit ett stort problem och hinder. Ingen internet- uppkoppling från min övernattningsbostad, vilket t.ex. har gjort det svårt att uppdatera dator, Ipad och telefon som alltid lyckas tajma med min vis- telse i ... Support och viss information med koppling till distansmöten I enkäten ställdes också frågor om hur ledamöterna hade uppfattat den support som tillhandahölls av olika aktörer inom samt om den information som gavs med koppling till distansmöten. Även här redovisas sva- ren vid två olika tidpunkter för att det ska vara möjligt att se om uppfattningarna har förändrats . Svaren på dessa frågor redovisas i fi- gurerna C40 och C41. Bokstäverna på diagrammens X-axel motsvarar följande aspekter som le- damöterna ombads att bedöma: A.It-support från utskottens/EU-nämndens kanslipersonal B.It-support från personal från it-avdelningen i samband med distansmöten D.Informationen om val av hårdvara vid distansmöten (dator, telefon, platta). E.Information/tips om mötesrutiner (exv. hur man begär ordet) DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C40 Respondenternas sammantagna uppfattning om vissa aspekter med koppling till riksdagsanknutna distansmöten som genomfördes april–(antal svar 215–219) Varken bra eller dåligt Här kan man inledningsvis konstatera att ungefär hälften av respondenterna anser att samtliga de angivna distansmötesaspekterna har fungerat bra eller mycket bra. Den högsta sammanlagda andelen () som har valt de två positiva svarsalternativen avser alternativ B (It-support från personal från it-avdelningen i samband med distansmöten). Mellan av respondenterna har valt något av de två alternativen dåligt eller mycket dåligt. Den högsta andelen negativa svar gäller valet av hårdvara. Detta torde av- spegla det faktum att det har funnits ett visst missnöje bland ledamöterna när det gäller uppmaningen att de ska använda den bärbara datorn vid distansmö- ten för att öka förutsättningarna för stabila digitala mötesförutsättningar och för att göra det möjligt att upprätthålla kraven på erforderlig informationssä- kerhet. Bärbar hårdvara som exempelvis mobiltelefoner eller läsplattor har le- damöterna av de skälen uppmanats att inte använda (se vidare del D). DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C41 Svarens fördelning på frågan om ledamöternas sammantagna uppfattning om vissa aspekter med koppling till riksdagsanknutna distans- möten som genomfördes november–(antal svar 212–215) Varken bra eller dåligt En jämförelserna av värdena som ligger till grund för de båda figurerna ger vid handen att de sammanlagda andelarna för de två positiva svarsalternativen är högre vid den senare mättidpunkten (november–) än vid den tidigare (april–maj) när det gäller tre av de listade distansmötesaspekterna (A, B och D). Noterbart är att andelarna har sjunkit något när det gäller infor- mationssäkerhet (alternativ C) och det alternativ som gäller tips och informa- tion om mötesrutiner (alternativ E). Den största ökningen avser alternativet B (It-support från personal från it-avdelningen i samband med distansmöten) där det är fler av respondenterna som har valt något av de två positiva alternativen. Vidare kan det konstateras att andelarna som har valt något av de två negativa alternativen har sjunkit för samtliga de fem listade aspekterna med mellan 2,1 (alternativ C om informationssäkerhet) och 5,3 pro- cent (alternativ B om supporten från it-avdelningens personal). Även om den redovisade jämförelsen indikerar en svag positiv utveckling när det gäller de listade aspekterna bör det poängteras att det kan vara svårt för respondenterna att i efterhand på ett tillförlitligt sätt särskilja förhål- landena vid två olika tidpunkter. En respondent kommenterade detta på föl- jande sätt: ”Svårt att komma ihåg, men det har ju gått åt rätt håll vart efter vi ledamöter har vant oss”. Vissa övriga it- och medietekniska aspekter Utöver de ovan redovisade enkätfrågorna om vissa distansmötesaspekter fick ledamöterna också ta ställning till ytterligare ett par frågor om vissa andra it- och medieteknikrelaterade frågor. Svaren på dessa frågor redovisas i figur C42. Bokstäverna på diagrammets X-axel motsvarar följande it-/medietek- niska aspekter: DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN B.It-support på plats i Bankhallen Figur C42 Respondenternas sammantagna uppfattning om hur vissa andra it- och medietekniska företeelser fungerade (antal svar = 216– 218) It- eller medieteknisk aspekt Varken bra eller dåligt Av figuren kan man utläsa att de positiva omdömena dominerar. Mellan av respondenterna har valt något av de två positiva alternativen. Den högsta siffran avser den it-support som ges via telefon. Minst nöjda är respondenterna med utbildningen i it-frågor (alternativ D). Här har angett något av de två negativa svarsalternativen. bör det noteras att det är ca en tredjedel av respondenterna som anger att de inte har någon åsikt om just it-utbildningen. Det är inte så många av respondenterna som har kommenterat dessa ”övriga it- och medieteknikaspekter”. Någon konstaterar att ”Helpdesk har gjort så gott de har förmått. Inte deras fel att systemen inte fungerar” och någon annan framhåller att ”[d]e som arbetar på it i bankhallen är hjältar. Utan dem hade det varit mycket som hade varit kaos”. Några framhåller dock att det ibland har varit lång väntetid hos helpdesk i Bankhallen. Beträffade it-utbildning framhåller någon att ”utbildningen riktade sig till dem som redan kan väldigt mycket, inte till mig som tycker att digitala möten är superbra men som är dålig på teknik”. En annan synpunkt kring utbild- ningen om it-frågor var att den skulle kommit mycket tidigare, /. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Det respondenterna saknade på det it- eller medietekniska området Ledamöterna ombads ange om det var något de saknade på det it- eller medie- tekniska området . En majoritet av svaren på den öppna frågan kret- sade kring behovet av alternativ till den it-plattform som Riksdagsförvalt- ningen tillhandahöll som förstahandsalternativ för digitala distansmöten. En del kommentarer gällde förbättrade möjligheter att kunna använda annan hård- vara än riksdagsdatorn för att delta i utskottsmöten på distans (exv. mobil- telefon eller läsplatta). Ytterligare några kommentarer gällde bättre trådlösa uppkopplingsmöjligheter i övernattningslägenheter. Det framfördes även vissa synpunkter på ändamålsenligheten för distansmöten hos den it-utrustning och de program som tillhandahölls. En respondent uttryckte sig på följande sätt: Vi borde ha fått hem större skärmar och en riktig webbkamera till hemma- kontoren. är det pinsamt hur vissa ledamöter tvingas bedriva sitt arbete gentemot intresseorganisationer och internationella möten från sof- for och med köksskåp i bakgrunden. Detta kunde lätt ha avhjälpts med en dimfunktion i Skype som andra digitala mötesleverantörer erbjuder. En annan respondent framförde följande: Belysning, bättre telefon med bättre kamera, dator med program som går att redigera bilder och film i, zoom, bättre webbkamera, stativ till hemma- kontor, bra och bekväma hörlurar. När ett samhälle eller en institution befinner sig någon form av krissituation är det ofta viktigt med en väl fungerande kommunikation både extern och internt. Mot bakgrund av detta ombads ledamöterna redovisa sin uppfattning om föl- jande kommunikationsinsatser: A.Den samlade coronainformationen på Intranätet B.Den samlade coronainformationen på webbplats () D.Talmannens kommunikation med ledamöterna via exv. brev (e-post) och Skypemöten DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C43 Respondenternas syn på ett antal kommunikationsfrågor (antal svar = 215–217) Varken bra eller dålig Diagrammet ger vid handen att en majoritet av respondenterna anser att de listade kommunikationsinsatserna har varit bra eller mycket bra. Tydligast är detta när det gäller alternativ A, dvs. den coronarelaterade information som har tillhandahållits via den interna informationswebbplats som och använder (Intranätet). Här är det ungefär tre fjärdedelar av respondenterna som har valt något av två positiva svarsalternativen. Den lägsta siffran (gäller riksdagsdirektörens filmer på (alter- nativ C), men beträffande det alternativet är de å andra sidan fler än hälften av respondenterna som har valt att ange alternativet ”ingen åsikt”. Troligen hänger detta till stor del samman med att de helt enkelt inte har sett dessa fil- mer. Det bör även noteras att det beträffande samtliga de fyra listade kommuni- kationsaspekterna är av respondenterna som har valt något av de två negativa svarsalternativen. Det var inte särskilt många av respondenterna som lämnade kommentarer i anslutning till frågorna om kommunikationen. Några exempel var dock följande: Man hade från början av neddragningen på antal voterande kunnat vara betydligt tydligare med att voteringarna är en bråkdel av riksdagsledamö- ternas arbete – det där har ställt till med en del onödiga diskussioner. Talmannens kommunikation med ledamöterna har fungerat bra, kanske skulle kommunikationen kunnat ske något oftare. Ledamöterna borde ha fått mycket mer av direkt kontakt med talmannen och riksdagsdirektören under krisen. Det har genomgående varit för lite och . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Någon pekade också på att mycket av den information de tog del av kom från riksdagsgruppens ledning snarare än via de kanaler som listades i enkätfråge- När ledamöterna i enkäten fick den öppna frågan om det var något med koppling till /information/kommunikation kring hanteringen av coronapandemin som de hade saknat valde många av de som svarade att ange ett reservationslöst nej. mer information om coronatestning och någon önskade en större förståelse för de it-utmaningar som har uppkommit i kölvattnet av kraven på distansarbete. Respondenternas samlade förtroende för Inledning Respondenterna ombads att ange sitt samlade förtroende för hur Riksdagsför- valtningen skötte sitt arbete . Svarens fördelning redovisas i figur C44. Figur C44 Respondenterna samlade förtroende för hur Riksdagsförvalt- ningen skötte sitt arbete ? (Antal svar = 219) Mycket lågt Ingen åsikt Av figuren framgår det att av respondenterna anser sig ha ett högt eller mycket högt förtroende för hur skötte sitt arbete . anger att de har ett lågt eller ett mycket lågt förtroende. Finns det skillnader mellan manliga och kvinnliga ledamöter i förtroen- det för arbete ? Delar man upp svaren på frågan om respondenternas förtroende för riksdags- förvaltningen efter respondenternas kön. Får man diagrammet i figur C45. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C45 Respondenternas samlade förtroende för , svaren uppdelade efter bakgrundsvariabeln kön Varken högt eller lågt Av diagrammet framgår det att svarsfördelningen när det gäller förtroendet bland respondenterna blir ungefär densamma om man kontrollerar för varia- beln kön. De två mest positiva svarsalternativen samlar sammanlagt av svaren oavsett om det är manliga eller kvinnliga ledamöter som svarar liksom om man beräknar andelarna med beaktande av samtliga svaran- de. Samvarierar ledamöternas ålder med deras syn på Riksdagsförvaltning- ens arbete ? I figur C46 har svaren på frågan om respondenternas förtroende för Riksdags- förvaltningen delats upp efter bakgrundsvariabeln ålder. Figur C46: Respondenternas samlade förtroende för , svaren uppdelade efter respondenternas ålder 40–59 år Varken högt eller lågt DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Här kan man konstatera att det är ungefär lika stora andelar som har angett något av de två mest positiva svarsalternativen i de två äldsta ålderskategori- Dessa två alternativ (högt eller mycket högt förtroende) ligger i dessa två ålders kategorier på , om än med lite olika fördel- ningen mellan de två svarsalternativen. Noterbart är att det är en mindre andel som har valt något av de två positiva alternativen () i gruppen med de yngsta respondenterna. Har antalet år som riksdagsledamot någon betydelse för respondenter- nas förtroende för ? Kan det vara så att synen på har något samband med hur länge man har varit riksdagsledamot? I figur C47 har svaren på frågan om ledamöternas förtroende för delats upp efter det antal år som de svarande har varit riksdagsledamot. Figur C47 Respondenternas samlade förtroende för , svaren uppdelade som riksdagsledamot Upp till 2 år Mer än 8 år Antal år som riksdagsledamot Varken högt eller lågt Av diagrammet kan man utläsa att oavsett hur länge respondenterna har varit riksdagsledamot är det samlade förtroendet för överlag högt eller mycket högt. Mellan av responden- terna har valt något av de svarsalternativen i respektive kategori. Noterbart är att den lägre siffran finns i kategorin med de respondenter som har suttit längst i . Vidare kan det konstateras att det i samtliga kategorier är högst av respondenterna som har angett att förtroendet för Riksdagsför- valtningen var lågt eller mycket lågt. Förändring i förtroendet för Respondenterna fick även ta ställning till om huruvida deras samlade förtro- ende för förändrades i jämförelse med tiden innan pandemin bröt ut. Trots de förändrade förutsättningar för DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN att kunna utföra delar av sitt uppdrag under pandemin är det av respondenterna som anser att deras förtroende för förvalt- ningens arbete inte har förändrats sedan tiden före pandemin. är det ungefär lika stora andel som anger att förtroendet har blivit högre eller mycket högre () som de som anger att det har blivit lägre eller mycket lägre (). Respondenternas kommentarer i anslutning till frågan om deras sam- lade förtroende för De relativt få uppfattningar som respondenterna redovisar i den öppna kom- mentarsruta som fanns i anslutning till frågan om deras förtroende för Riks- dagsförvaltningen innehåller både ”ris och ros”. Någon framhåller att ”pande- min verkligen [har] visat att det [] är en organisation som kan ta ansvar och lösa problem”. En annan respondent uttryckte sig på följande sätt: ”Hade högt förtroende redan innan, men det har blivit ännu högre efter coronahanteringen. Är stolt över att följer restrik- tionerna och är med och räddar liv.” Ytterligare en positivt inriktad kommentar var denna: ”Det är alltid hög kvalitet, men förvaltningen har överraskat och verkligen gjort det där lilla extra som behövts under pandemi.” Mer negativa var följande kommentarer: ”En del saker bättre och bättre. En del erfarenheter är dock att processer går långsamt och en omodern miljö”, ”Man klarade inte av att möta pandemins utmaningar i alla delar” samt ”Riks- dagsförvaltningen är proffsig och jag har högt förtroende för dem. Dock tycker jag att en del saker har gått för långsamt och att man inte fullt ut har haft för- ståelse för ledamöternas situation ”. I en mer neutral kommentar besläktad med de tidigare redovisade synpunk- terna som tog fasta på de speciella rådande omständigheterna konstaterades det att ”förvaltningen har klarat det så väl som man kan”. I enkäten ombads ledamöterna att på två öppna frågor ange vilka anpassningar av respektive arbete som de ansåg bör be- hållas respektive slopas när pandemin har klingat av och återgår till det som brukar betecknas som ”ett nytt normalläge”. Det bör i sammanhanget även noteras att ett antal respondenter tydligt framhåller att det inte anser att några anpassningar till följd av pandemin bör behållas utan att bör återgå till de arbetsformerna m.m. som tillämpades innan pandemin bröt ut. Sammantaget kretsar majoriteten av kommentarerna kring bibehållna eller utökade möjligheter till fortsatt distansarbete. I de följande redovisas svaren på dessa två frågor under tematiserade rubriker. 2021/22:RS6 DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Några vill behålla modellen med färre som voterar… Några respondenter anser att man bör behålla modellen med ett begränsat antal som deltar i voterar i kammaren eller att ha ”full styrka” under vissa veckor. Någon pekar på att möjligheten till grupp- och utskottsmöten på distans och att ett minskat antal som voterar gör det möjligt att arbeta mer hemifrån och därmed lättare kunna kombinera familjeliv med riksdagsuppdraget. Just famil- jeliv och möjligheterna att kombinera riksdagsuppdraget med att vara små- barnsförälder lyfts fram. Någon uttryckte det på följande sätt: måste bli en modern arbetsplats där man kan förena möjligheten att ha ett småbarnsliv runt om i landet med att vara fullt fungerande riks- dagsledamot. Voteringstiderna bör kunna komprimeras och behöver inte läggas eftermiddag, så bråttom kan det inte vara att fatta besluten samma vecka. Kanske kan läggas och ? Något av utskottsmötena bör kunna vara frivilligt digitala när det är bered- ning och inte justering. måste ta klivet in och bli en attraktiv arbetsplats så man kan möjliggöra för föräldrar att både vara för- äldrar och ha ett tungt och intensivt arbete som riksdagsledamot. Avgö- rande jämställdhetsfråga. En annan variant som innebär att färre deltar i voteringarna som nämns i ett av enkätsvaren är följande: bör då återgå till en grund att 365 ledamöter voterar men kanske med en uppgörelse mellan alla parter att ett litet antal ledamöter är utkvit- tade varje votering utom när det är stora frågor av särskild vikt. Även följande variant föreslås: Att minska antalet som voterar (utöka kvittningssystemet till exempelvis 150 ledamöter per votering) och möjliggöra för fortsatta möten på distans. … andra vill återgå till hur det var före pandemin Flera av de respondenter som uttalar sig är tydliga med att de vill att kamma- rens arbete – i stort sett utan förändringar – bör återställas till de arbetsformer som rådde innan coronapandemin bröt ut. Någon riktar kritik mot vissa delar av kammarens arbetsformer under pandemin och ser gärna att modellen med frågestunder från bänken tas bort med hänvisning till att hen anser att duell- metoden gör frågestunden betydligt bättre. Några respondenter vill att de be- gränsningar som finns för närvaro i kammaren i samband med debatter ska tas bort. Digitala voteringar och kammararbete på distans Några av respondenterna vill se mer betydande förändringar i hur kammaren arbetar som avviker både från det tidigare normalläget och de arbetsformer som har tillämpats under pandemin. Här framförs bl.a. önskemål om att det DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN kan finnas skäl att ”överväga digitala voteringar som komplement, om de kan göras säkra”. En annan respondent uttrycker sig på följande sätt: Det är inte hållbart att sitta och trycka på knappar om frågor där partigrupperna i nästan alla fall ska rösta lika, och sedan samlas ett antal företrädare för att i efterhand förklara varför de tryckt fel. Andra förslag är att interpellationsdebatter och frågestunder genomförs digi- talt eller att det ska vara möjligt att delta i kammardebatter på distans. Utökade möjligheter att lämna in motioner, frågor och interpellationer digitalt lyfts också fram som ett sätt att främja distansarbete. Här betonas det att detta är något som bör genomföras oavsett om det råder en pandemi eller inte. Andra voteringstider och förändrad planering Det förändrade arbetssättet i kammaren under pandemin har också genererat eller aktualiserat synpunkter på kammarens både kort- och långsiktiga plane- ring. Det handlar om exempelvis om när under en riksdagsvecka voteringsti- derna bör infalla och om mer koncentrerade riksdagsveckor som skulle kunna göra det möjligt att frigöra mer tid för ledamöterna att utöva sitt uppdrag i den egna valkretsen eller från hemorten. En respondent uttryckte detta på följande sätt: Organisering av arbetet på sådant sätt att mer tid kan spenderas i valkret- sen. Exempelvis större koncentration av utskottsmöten och arbetsplenum till vissa veckor.