frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — 5 § Vid ledighet som uppgår till har ledamoten rätt till logiersättning även under ledigheten. Om ledigheten överstiger har ledamoten bara rätt till fortsatt logiersättning om det finns särskilda skäl. Beslut om rätt till övernattningsbostad eller logiersättning 6 § prövar efter ansökan om en ledamot har rätt till övernattningsbostad eller logiersättning. 7 § beslutar om vilka övernattningsbostäder som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Övernattningsbostäderna fördelas i proportion till antalet ledamöter i respektive partigrupp som har rätt till övernattningsbostad. 8 § Partigrupperna fördelar respektive tilldelade övernattningsbostäder bland sina ledamöter som enligt beslut har rätt till en övernattningsbostad. 9 § En ledamot disponerar övernattningsbostaden i den vecka då öppnas och till och med den dag då riksdagsuppdraget upphör, om inte annat följer av 10–14 §§. 10 § Under ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte längre disponera övernattningsbostaden. 11 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter det att uppdraget upphörde. 12 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden valåret. En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter valdagen. 13 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter valdagen. 14 § En ersättare ska flytta ut ur övernattningsbostaden när den ordinarie ledamoten återkommer från sin ledighet. 15 § En övernattningsbostad får inte upplåtas till någon annan. 16 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt slitage i en övernattningsbostad som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon disponerar över bostaden. Detsamma gäller om inventarier i övernattningsbostaden som tillhör skadas eller går förlorade. En ledamots ersättningsansvar gäller även skador och förluster som orsakas av någon som vistas i övernattningsbostaden med ledamotens samtycke. 17 § En ledamot är skyldig att ersätta kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet att städa övernattningsbostaden vid utflyttning eller har transporterat bort sina tillhörigheter när dispositionsrätten upphör. Arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning 1 § En ledamot har rätt till ett arbetsrum i . 2 § En ersättare ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum. 3 § beslutar om vilka arbetsrum som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Partigruppen fördelar tilldelade arbetsrum mellan ledamöterna i gruppen. 4 § Rätten att använda ett arbetsrum gäller i den vecka då öppnas och till och med den dag då uppdraget upphör, om inte annat följer av 5–9 §§. 5 § Under ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte längre disponera arbetsrummet. När ett arbetsrum senast ska lämnas 6 § En ledamot som lämnar uppdraget ska lämna arbetsrummet senast efter det att uppdraget upphörde. 7 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie val ska lämna arbetsrummet valåret. Ledamoten kan dock få behålla arbetsrummet efter så länge som det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna utöva riksdagsuppdraget. 8 § En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska lämna arbetsrummet senast efter valdagen. 9 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska lämna arbetsrummet senast efter valdagen. 10 § En ledamot får inte upplåta sitt arbetsrum till någon annan. 11 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt slitage i ett arbetsrum som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då ledamoten disponerar arbetsrummet. Detsamma gäller om inventarier eller annan utrustning i arbetsrummet som tillhör skadas eller går förlorade. Teknisk och elektronisk utrustning 12 § En ledamot har rätt till den tekniska och elektroniska utrustning, i enlighet med vad bestämmer, som behövs för att utöva riksdagsuppdraget. 13 § Vid ledighet får ledamoten behålla den tekniska och elektroniska utrustningen. Ledamoten ska dock på begäran lämna tillbaka utrustningen till under ledigheten om det finns särskilda skäl för det. 14 § får ersätta en ledamots kostnader som uppkommer för att ledamoten inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrustning än den som tillhandahålls av . Rätten till barnverksamhet gäller till och med den dag då 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 3–5 §§, och 4. arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §. som gjorts enligt 3 kap. 9 §. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år Vid beräkningen av underlaget ska Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 3 kap. arvode som återkrävts enligt 3 kap. 11–17 §§ inte räknas in. 13–19 §§ inte räknas in. Arvode som avses i 16 § är Arvode som avses i 16 § är 1. talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, 3–5 §§, 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 2Senaste lydelse SFS 2021:1123. En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §. Den som vill ha ålderspension ska ansöka om det hos Statens Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Den som vill ha sjukpension ska ansöka om det hos Statens Sjukpension lämnas inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Make eller make har rätt till Maka eller make har rätt till efterlevandepension efter den som efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av vid sin död var ledamot av med för år räknat med för år räknat 1.ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp, av underlaget enligt 9 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget , och 3.22,av underlaget enligt 9 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del av underlaget . Ansökan om utbetalning av efterlevandepension görs hos Statens Efterlevandepension lämnas inte tillbaka än före ansökningsmånaden. När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska Pågående utbetalning ska upphöra under den tiden.När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt till inkomstgaranti eller honom eller henne ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagdarespektive sammanhängande tiden i om han eller hon har avgått från statsrådsbefattningen innan 1. rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för statsråd har inträtt, eller 2. rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre föreskrifter har inträtt. Inkomstgarantin betalas ut efter ansökan enligt 28 § från och med den dag då arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 20 §, till och med månaden innan den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten återinträder som ledamot upphör och förskjuts garantin för den tid uppdraget varar. med ett högre belopp ska det fattas ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller tidigare beslut. Om det finns särskilda skäl får den Om det finns särskilda skäl får den tid under vilken garantin gäller enligt 8 § första stycket och 8 § andra gäller enligt 8 § första stycket och 8 § stycket 1 och 2 förlängas med högst andra stycket 1 och 2 förlängas med I ett sådant beslut kan garantin I ett sådant beslut kan bestämmas till ett lägre belopp. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 1. om och hur ledamoten har utnyttjat de stödåtgärder som avses i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit för att övergå till Underlaget för beräkningen av inkomstgarantin utgörs av följande arvoden som betalas ut vid avgångstillfället: 1. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § 1. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 § 2. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2– 2. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3– 4 §§, och 5 §§, och 3.månatliga arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Från och med det sjätte garantiåret beräknas inkomstgarantin bara på det ledamotsarvode som betalades vid avgångstillfället. Talmannens arvode vid avgångstillfället utgör underlag för beräkningen av hans eller hennes inkomstgaranti. besluta om en ledamots rätt beslutar efter skriftlig ansökan om 1.förlängning av inkomstgaranti enligt 9 §, 2.inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller aktivitetsersättning enligt 10 §, 3. efterlevandeskydd enligt 22–23 3. efterlevandeskydd enligt 22 och 23 §§, och 4. eftergift enligt 35–36 §§. 4. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om jämkning. beslutar även i frågor om jämkning av inkomstgaranti enligt 20 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1–3 kan inte beviljas för längre tid tillbaka än före ansökningsmånaden. När en ledamot har lämnat I samband med att en ledamot de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens uppgifter som nämnden behöver för rätt till inkomstgaranti enligt att kunna fastställa ledamotens rätt bestämmelserna i detta kapitel. bestämmelserna i detta kapitel. ska på begäran till överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt 4 §. Om inkomstgarantin har betalats Om inkomstgaranti har betalats ut ut med ett för högt belopp ska med ett för högt belopp ska om garantin har jämkats. om garantin har jämkats. som ska betalas tillbaka ska, när det som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot är lämpligt, i stället avräknas mot Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Återkrav framställs av Statens beslutar om återkrav och eftergift av ett sådant krav. Om inkomstgaranti har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att ett krav på återbetalning har framställts, ska garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma ska gälla även om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis.Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för att kunna bestämma det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska dock ränta enligt 5 § räntelagen tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att ett krav på återbetalning har framställts, ska garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma ska gälla om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för att kunna bestämma det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Den som är återbetalningsskyldig enligt 35 och 36 §§ ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den återbetalningsskyldige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betalningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska erbjuda honom eller henne ett stöd för att kunna övergå till förvärvsverksamhet. En ledamot som lämnar riksdags- uppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med Den som har varit ledamot av har rätt till ekonomiskt omställningsstöd 1.i tre månader, om ledamoten har tillhört om , 2.i sex månader, om ledamoten har tillhört om , 3.i ett år, om ledamoten har tillhört om , eller 4.i två år, om ledamoten har tillhört om . uppgår till av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. procent av talmansarvodet enligt 3 betalas från och med den dag då kap. 1 § eller ledamotsarvodet enligt 3 kap. 2 § vid avgångstillfället. enligt första stycket ska jämställas med inkomst av anställning enligt 59 anställning enligt 59 kap. 8 § kap. 8 § socialförsäkringsbalken. En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagdarespektive sammanhängande tiden i om han eller hon har avgått från statsrådsbefattningen innan 1. rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för statsråd har inträtt, eller Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om ekonomiskt omställningsstöd återinträder i förskjuts det ekonomiska omställningsstödet med sommotsvarar den nyatjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under den tiden.När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut omekonomiskt omställningsstöd omprövas. Om ledamoten då har rätt till ekonomiskt omställningsstöd eller med högre belopp än enligt tidigare beslut ska fatta ett nytt beslut om det ekonomiska omställningsstödet. I annat fall gäller tidigare beslut. 2.rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre föreskrifter har inträtt. Utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska upphöra om ledamoten återinträder i . besluta om en ledamots rätt till besluta om en ledamots rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § när ledamoten har lämnat samband med att ledamoten lämnar beslutar efter skriftlig ansökan om 1.förlängt ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 §, efterlevandeskydd enligt 18– 2. efterlevandeskydd enligt 18 och 19 §§, och 19 §§, och eftergift enligt 31–32 §§. 3. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om jämkning. beslutar även i frågor om jämkning av ekonomiskt omställningsstöd enligt 15 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1 och 2 kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. I ett sådant fall ska dock ränta enligt 5 § räntelagen tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in.I samband med att en ledamot lämnar riksdagsuppdraget skaRiksdagsförvaltningen till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till ekonomiskt omställningsstöd. ska på begäran överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat enligt 4 §. När en ledamot har lämnat ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till stöd enligt bestämmelserna i detta kapitel. ska på begäran överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt 4 §. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp ska stödmottagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot kommande utbetalningar av ekonomiskt omställningsstöd. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Krav på återbetalning framställs beslutar om återkrav och eftergift av ett sådant krav. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning har framställts, ska stödmottagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om stödmottagaren har försummat att lämna de uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Den som är återbetalningsskyldig enligt 31 och 32 §§ ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den återbetalningsskyldige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betalningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. En ledamot har rätt till att en ledamot är grupplivförsäkrad, arbetsskadeförsäkring i enlighet med företagshälsovård i enlighet med vad 14 a kap. Återkrav 1 § En ledamot är skyldig att betala tillbaka utbetalning av arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning eller pension enligt denna lag, som har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp, om han eller hon har orsakat utbetalningen genom att 1.lämna oriktiga uppgifter, eller 2.inte fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet. Beslut av Riksdagsförvaltningenom tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagasÖvriga beslut av enligt denna lag får överklagas till . Detsamma gäller om en sådan utbetalning i annat fall har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och ledamoten insett eller skäligen borde ha insett detta. Vad som sägs i första och andra styckena gäller även tidigare ledamöter samt efterlevande som tagit emot förmåner enligt 11–13 kap. 2 § Den som är återbetalningsskyldig enligt 1 § ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den återbetalningsskyldige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betalningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplanen träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. 3 § Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. 4 § Om det finns särskilda skäl får ett återkrav och ränta efterges helt eller delvis. 5 § beslutar om återkrav av pension och om eftergift av ett sådant krav. Detsamma gäller krav på ränta. 6 § Bestämmelser om återkrav av inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd finns i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. Beslut av i ärenden om stödåtgärder för omställning och om tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagas. Övriga beslut av enligt denna lag får överklagas hos . Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd.Ett beslut enligt 3 kap. 2 § får inte överklagas. Beslut av enligt 3 kap. 14 § och 17 § tredje stycket, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos allmän Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledamöter som har beviljats logiersättning före ikraftträdandet. 3.De nya föreskrifterna om preskription ska tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. 3Senaste lydelse SFS 2021:1123. 2021/22:RS22 LAGTEXT 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ dels att nuvarande 1 b § ska betecknas 1 c §, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 b § och 1 d §, av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 1 b § ska sättas närmast framför 1 c §, dels att 2 och 3 a §§ ska ha följande lydelse. Ordföranden och övriga ledamöter i har rätt till ett årsarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar den procentandel av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som framgår av följande uppställning. Ersättaren för ordföranden i har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i beslut har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. För fullgörande av sådana uppdrag som anges i 1 § betalas ett särskilt arvode för en sammanträdesdag som infaller , eller då kammaren inte sammanträder (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till vald ledamot och företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen. Sammanträdesarvode betalas även till 1 Senaste lydelse SFS 2012:885. 2 Senaste lydelse SFS 2016:1110. 1.ledamot och tjänstgörande ersättare i ledamotsrådet, 2.tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3.suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 4.ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 5.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 6. riksdagsledamot vid deltagande 6. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i på uppdrag av i verksamhet i den mån verksamhet i den mån 7. riksdagsledamot vid deltagande 7. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den på uppdrag av i den säkerhet och samarbete i i den säkerhet och samarbete i i den 8.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamheten i den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) i den mån motsvarande ersättning inte betalas från kontrollgruppen. Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till en suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Den som fullgör uppdrag i svenska delegation och som lämnar i samband med ett val, har under den återstående delen av delegationens mandatperiod rätt till –arvode enligt 2 § andra stycket 6, –resekostnadsersättningar och traktamente enligt 3 § andra stycket 1, och –teknisk och elektronisk utrustning enligt 7 kap. 9 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter –teknisk och elektronisk utrustning enligt 7 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse SFS 2016:1110. Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till avlöningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän medtidsbegränsad anställning i .