frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — vidsträckta yttranderätten inför ärendens avgörande. Övervägandena finns i avsnitt 4.6. Tilläggsbestämmelse 9.5.1 Budgetpropositionen ska lämnas . De år då val till hålls eller september ska budgetpropositionen i –efter det att vid omröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen har funnit att statsministern har tillräckligt stöd i , eller –efter det att en ny regering har tillträtt, om ett regeringsskifte har ägt rum. Trots bestämmelserna i andra stycket får budgetpropositionen inte lämnas senare än då den dagen infaller måndag–torsdag och i andra fall inte senare än den torsdag som infaller närmast före . Budgetpropositionen behöver aldrig lämnas tidigare än . Tilläggsbestämmelsen reglerar när budgetpropositionen senast ska lämnas. Ändringarna i andra stycket innebär att lämnandet av budgetpropositionen under de år då val till hålls eller september kopplas till tidpunkten för statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § RF. Om statsministern har tillräckligt stöd vid den omröstningen ska budgetpropositionen lämnas senast efter omröstningen. Om en ny regering har tillträtt ska budgetpropositionen lämnas senast efter det att en ny regering tillträtt, i likhet med gällande ordning. I tredje stycket regleras att budgetpropositionen trots andra stycket inte får lämnas senare än då den dagen infaller måndag– torsdag och i andra fall aldrig senare än den torsdag som infaller närmast före . Därmed kommer motionstiden aldrig att löpa ut senare än . Budgetpropositionen behöver aldrig lämnas tidigare än den Övervägandena finns i avsnitt 4.1. 9 kap. 17 a § Innan ett riksdagsorgan gör en framställning hos ska det inhämta behövliga upplysningar och yttranden. Paragrafen är ny, liksom rubriken, och reglerar skyldigheten hos riksdagsorgan att inhämta behövliga upplysningar och yttranden. Omfattningen av organens framställningsrätt berörs inte av ändringen. Riksdagsorganen får själva avgöra hur och från vilka instanser behövliga upplysningar och yttranden ska inhämtas. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. 12 kap. 13 § När en riksdagsledamot lämnar eller utses till talman eller till statsråd upphör de uppdrag som förutsätter ledamotskap av och som ledamoten är vald till av , om inte annat är föreskrivet. Om en riksdagsledamot lämnar sin partigrupp, upphör ledamotens uppdrag i ett organ eller en delegation som anges i en tilläggsbestämmelse till denna paragraf. Paragrafen reglerar vad som sker om uppdraget som riksdagsledamot upphör eller om en ledamot lämnar sin partigrupp. I första stycket har språkliga ändringar gjorts. I andra stycket, som är nytt, regleras att om en ledamot lämnar sin partigrupp upphör ledamotens uppdrag i de organ och delegationer som anges i tilläggsbestämmelsen till paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Uppdrag som upphör när en ledamot lämnar sin partigrupp Tilläggsbestämmelse 12.13.1 De uppdrag som avses i 13 § andra stycket är uppdrag i –delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), – delegationen till den parlamentariska församlingen vid Organisationen för säker- het och samarbete i (), – delegationen till , – konvent för fördragsändringar inom Europeiska unionen, – svenska delegation, – råd för , Tilläggsbestämmelsen är ny, liksom rubriken. I bestämmelsen finns en uppräkning av de organ och delegationer som en ledamot automatiskt frånträder om han eller hon lämnar sin partigrupp. Först nämns utskotten och , därefter övriga i bokstavsordning. En ledamots uppdrag i utskott upphör om han eller hon lämnar sin partigrupp. Det gäller både för de utskott som anges i 7.2.1 RO och för de övriga utskott som kan välja (7 kap. 2 § andra stycket). Om ledamoten har ett uppdrag i ett sådant sammansatt utskott som avses i 7 kap. 7 § RO upphör även det uppdraget eftersom han eller hon är ledamot i något av de utskott som har beslutat att gemensamt bereda ett ärende. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 13 kap. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –ombudsmän (2–4 §§), –(5–8 §§), –och krigsdelegationen (9–12 §§), –nämnder (13–17 §§), –delegationer till mellanfolkliga organisationer (18 §), –andra uppdrag som tillsätts genom val av (20–23 §§), och –åtal (24 §). I paragrafen, som anger vad kapitlet innehåller, görs en följdändring med anledning av att 19 § upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 4.15. Tilläggsbestämmelse 13.8.1 och finansutskottet ska bereda val av råd för . Av det sammantagna antalet ledamöter och suppleanter i rådet ska hälften nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och den andra hälften av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Utskotten får lägga fram en gemensam lista om förslaget är enhälligt. I tilläggsbestämmelsen behandlas beredning av val av råd för . I tredje stycket, som är nytt, regleras att och finansutskottet får lägga fram en gemensam lista om förslaget är enhälligt. Förslaget innebär att valet av råd för kan förenklas i kammaren. Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Tilläggsbestämmelse 13.11.2 Bestämmelserna i 7 kap. 16 och 20 §§ samt tilläggsbestämmelserna 7.15.1 andra stycket och 7.15.3–7.15.4 tillämpas på krigsdelegationen när den inte är i ställe. Tilläggsbestämmelsen reglerar vilka bestämmelser som tillämpas på krigsdelegationens sammanträden när krigsdelegationen inte är i ställe. Hänvisningen till 7 kap. 20 § är ny, och innebär att beslut kan fattas om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet. Ändringen föranleder en konsekvensändring i 41 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 13 kap. 15 § består av en ordförande och två andra ledamöter. De väljs var för sig av efter ett ordinarie val till för tiden till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. väljer särskilt en ersättare för ordföranden. Valet av ersättare gäller som för ordföranden. Ordföranden och hans eller hennes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare. I tredje stycket, som är nytt, regleras att ordföranden i och hans eller hennes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 18 § Om det har träffats en internationell överenskommelse om att bland sina ledamöter ska välja ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation, får bestämmelser om detta införas i en tilläggsbestämmelse till denna paragraf. Delegationer som väljs av kammaren ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Talmannen får efter samråd med gruppledarna −besluta att riksdagsledamöter ska delta i ett internationellt parlamentariskt samarbete som inte bygger på en sådan överenskommelse som anges i första stycket, −utse ledamöter i delegationen, och −besluta hur den ska redovisa sin verksamhet. I paragrafen finns bestämmelser om hur delegationer utses inom ramen för internationella arbete. Av första stycket andra meningen, som är ny, framgår att delegationer som väljs av kammaren ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Ändringen innebär att bestämmelserna i tilläggsbestämmelse 13.18.1andra stycket, 13.18.2 andra stycket och 13.18.3 andra stycket om delegationernas redogörelser till kammaren samlas i huvudbestämmelsen. I andra stycket, som är nytt, införs bestämmelser om att talmannen efter samråd med gruppledarna får besluta att riksdagsledamöter ska delta i ett internationellt parlamentariskt samarbete som inte bygger på en internationell överenskommelse, utse ledamöter i delegationen och besluta hur den ska redovisa sin verksamhet. Bestämmelsen är ägnad att skapa en enhetlig reglering och ett uttryckligt lagstöd för att talmannen utser delegationer inom ramen för det internationella parlamentariska samarbetet. Bestämmelsen ersätter den reglering som har funnits i 13 kap. 19 § RO om att talmannen får utse delegationer till Interparlamentariska unionen och den parlamentariska församlingen för Unionen för . Någon ändring i sak är inte avsedd i förhållande till den ordning som har tillämpats när det gäller vilka interparlamentariska samarbeten som talmannen utser delegationer till och hur de redovisar sin verksamhet. Inte heller är någon ändring avsedd när det gäller partigruppernas nomineringar av ledamöter i delegationerna. Talmannens beslut gäller för den tid som talmannen bestämmer. Ett beslut om hur en delegation ska redovisa sin verksamhet kan exempelvis innebära att redovisningen ska ske till talmannen. Det finns också förutsättningar att fortsätta med den ordning som tillämpas när det gäller delegationen till Interparlamentariska unionens årliga verksamhetsberättelse. Den ordningen innebär att redovisningen görs till riksdagsstyrelsen som i sin tur överlämnar berättelsen till kammaren i form av en redogörelse. Vidare kan delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen, den parlamentariska och den parlamentariska även fortsättningsvis redovisa sin verksamhet till svenska delegation som därefter kan välja att inkludera den i sin redogörelse till . Talmannen kan dock inte med stöd av den nya bestämmelsen besluta att delegationerna ska lämna en redogörelse direkt till kammaren, eftersom rätten att göra framställningar till är förbehållen riksdagsorgan (jfr 9 kap. 17 § RO). Innan talmannen fattar ett beslut om att ändra det sätt på vilket en delegation ska redovisa sin verksamhet bör han eller hon samråda med den berörda delegationen. Beslut som talmannen fattar enligt andra stycket ska tillgängliggöras enligt tilläggsbestämmelse 4.3.1. Övervägandena finns i avsnitt 4.15. Tilläggsbestämmelse 13.18.1 väljer 20 ledamöter i svenska delegation. Delegationen väljs efter inledande för tiden till dess att ett nytt val av delegationen har ägt rum. I tilläggsbestämmelsen behandlas val till svenska delegation. I första stycket görs en språklig ändring. Bestämmelsen ändras vidare på så sätt att regleringen i andra stycket om att delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till flyttas till 13 kap. 18 § RO. Detta innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 4.15. Tilläggsbestämmelse 13.18.2 väljer sex ledamöter i den svenska delegationen till . Delegationen väljs för tiden från som val till ägt rum till motsvarande tidpunkt efter nästa val. En ledamot av eller en suppleant i delegationen som har lämnat i samband med ett riksdagsval får kvarstå under den återstående delen av delegationens valperiod. I tilläggsbestämmelsen behandlas val till . Bestämmelsen ändras på så sätt att regleringen i tredje stycket om att delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till flyttas till 13 kap. 18 § RO. Detta innebär ingen ändring i sak. I andra stycket görs en redaktionell ändring. Övervägandena finns i avsnitt 4.15. Tilläggsbestämmelse 13.18.3 väljer åtta ledamöter i den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen vid (). Delegationen väljs för valperiod. I tilläggsbestämmelsen behandlas val till den parlamentariska församlingen vid . Bestämmelsen ändras på så sätt att regleringen i andra stycket om att delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till flyttas till 13 kap. 18 § RO. Detta innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 4.15. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet 19 § ska ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har beretts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt hjälpa Lagrådet vid behandlingen av ärendet. När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har väckts i , ska det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till förfogande. När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har beretts i riksdagsstyrelsen ska ställa föredragande till förfogande. I paragrafen, som reglerar skyldigheten att ställa föredragande till förfogande vid föredragning i Lagrådet, gör språkliga och redaktionella ändringar. Nuvarande första stycket har delats upp i två stycken. Ändringen är redaktionell och språklig. Tredje stycket, som är nytt, reglerar skyldigheten för att ställa en person till förfogande för att föredra förslaget när Lagrådet behandlar ett lagförslag som har beretts i riksdagsstyrelsen. avgör vem som ska ställas till förfogande. Bestämmelsen är en följd av att riksdagsstyrelsen åläggs att inhämta yttrande från Lagrådet i 9 kap. 17 b § RO. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.6Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 41 kap. 2 § Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 §, 7 kap. 20 § och tilläggsbestämmelse 13.11.2 riksdagsordningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. Paragrafen reglerar frågor om tystnadsplikt för riksdagsledamot. Hänvisningen i andra meningen till tilläggsbestämmelse 13.11.2 RO är ny. Tilläggsbestämmelse 13.11.2 föreslås hänvisa till 7 kap. 20 § RO, vilket innebär att beslut kan fattas om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.7Förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Genomförandet av statens budget I kapitlet finns bestämmelser om genomförandet av budgeten. Rubriken på kapitlet ändras för att avspegla detta. 1 § Om senast före det följande budgetårets början inte har beslutat om anslag för ett visst ändamål får regeringen i den omfattning som behövs vidta åtgärder för att den senaste budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att beslutar om anslag. Paragrafen, som är ny, ger regeringen möjlighet att vidta åtgärder för att den senaste budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att beslutar om anslag, om senast före det följande budgetårets början inte har beslutat om anslag för ett visst ändamål. 2 § Regeringen meddelar föreskrifter om genomförandet av statens budget. Paragrafen är ny men motsvarar nuvarande 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för 2 § ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2.utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3.upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4.besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5.ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7.svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämndmyndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till , 8.utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämndmyndig- 9.ansvara för att ledamöter erbjuds parkeringsplats, övernattningsbostäder, arbetsrum, vidareutbildning, teknisk och elektronisk utrustning, barnverksamhet, försäkring och företagshälsovård, och 10.ansvara för att ledamöter som lämnar erbjuds stöd för övergång till förvärvsarbete. ska ge ett arbetsgivarkollegium med representanter för myndigheter möjlighet att framföra synpunkter i förhandlingsfrågor som rör dessa myndigheter inför att ett centralt kollektivavtal ska slutas samt när i övrigt företräder myndigheter som arbetsgivare. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. I paragrafen regleras uppgifter. Ändringen i andra stycket innebär att i vissa situationer ska ge ett arbetsgivarkollegium med representanter för myndigheter möjlighet att framföra synpunkter i förhandlingsfrågor som rör dessa myndigheter. I arbetsgivarkollegiet ska representanter för myndigheter ingå. Övervägandena finns i avsnitt 4.9. 10 § Styrelsen beslutar om 1.framställningar och redogörelser till , 2.Riksdagsförvaltningens årsredovisning och förslag till budget för och , 3.åtgärder med anledning av rapporter över verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 9 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, 4.Riksdagsförvaltningens arbetsordning och verksamhetsplan, 5.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av och som inte enligt 21 § får meddelas av riksdagsdirektören, 6.slutande av huvudavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, 7.anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8.lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9.sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Paragrafen reglerar riksdagsstyrelsens beslutsbefogenheter. Ändringen i punkt 6 innebär att styrelsen ska besluta om slutande av huvudavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer medan övriga uppgifter i denna del beslutas av riksdagsdirektören. Övervägandena finns i avsnitt 4.9. 22 § Riksdagsdirektören ska svara för arbetsgivarpolitik enligt 23 § och företräda som arbetsgivare. Riksdagsdirektören sluter centrala kollektivavtal på myndigheters vägnar utom huvudavtal samt beslutar om lockouter eller andra stridsåtgärder. Paragrafen reglerar vissa av riksdagsdirektörens uppgifter. I andra stycket, som är nytt, regleras riksdagsdirektörens uppgift att sluta centrala kollektivavtal på myndigheters vägnar utom huvudavtal samt att riksdagsdirektören beslutar om lockouter eller andra stridsåtgärder. Övervägandena finns i avsnitt 4.9. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för 1 § ska i enlighet med 1.3 kap. l § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, 2.3 kap. 11–17 §§ samma lag besluta om återbetalning av arvode, 12 kap. 26–27 §§ samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd, 13 kap. 22–23 §§ samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd, 9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Paragrafen reglerar uppgifterna för . Punkt 2 är ny och innebär att ska besluta om återbetalning av arvodet. I punkt 6 görs endast en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 11 § Om nämnden fattar ett beslut som innebär att medel på ett anslag tas i anspråk, ska nämnden genast underrätta den myndighet som anvisats anslaget om beslutet. Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär återbetalning av arvode, jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. I paragrafen finns bestämmelser om skyldigheter för arvodesnämnden om underrättande av beslut. I andra stycket görs ett tillägg om att arvodesnämnden genast ska underrätta och om beslut som innebär återbetalning av arvode. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.10Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter En ledamot som har varit frånvarande vid av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamotsarvode enligt 3 kap. 1–4 §§ för om 1.ledamoten har uteblivit från voteringar på motsvarande sätt under ett föregående kvartal , och 2.talmannen efter har erinrat ledamoten om ledamotens frånvaro och återbetalningsplikt. Paragrafen är ny, liksom rubriken. Av bestämmelsen följer att kriteriet för att avgöra om en ledamot har deltagit i riksdagsarbetet eller inte är närvaro vid voteringstillfällen. Varje ny valperiod innebär att frånvaron bedöms från valperiodens början, dvs. hög ogiltig frånvaro från en tidigare valperiod kommer inte att ingå i bedömningen. Normalt är det ett voteringstillfälle , ofta . Det förekommer att det är mer än ett voteringstillfälle , t.ex. och . Också då ska närvaron per voteringstillfälle räknas. De kvartal som avses är perioderna , april–juni samt oktober– december. Hela arvodet för den aktuella perioden, dvs. , ska återkrävas. Det gäller även tilläggsarvoden enligt 3 kap. 2–4 §§ dvs. för uppdrag som vice talman, ordförande eller vice ordförande i utskott och i . Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 12 § Vid tillämpningen av 11 § ska perioden juli–september inte beaktas. Frånvaro vid voteringar som beror på sjukdom, föräldraledighet, familjeskäl, internationella uppdrag eller liknande omständighet ska inte heller beaktas. Om det finns synnerliga skäl ska inte heller annan frånvaro beaktas. Paragrafen är ny. juli–september är det normalt ingen eller bara någon enstaka votering och perioden bör därför inte beaktas. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 13 § Bestämmelserna i 11 § gäller inte partiledare och språkrör för partier som valts in i . Paragrafen är ny. Med partiledare och språkrör avses även vikarierande partiledare och språkrör. Bestämmelsen avser endast partiledare och språkrör för partier som valts in i . Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 14 § fattar beslut om återbetalning av arvode efter anmälan av talmannen. Paragrafen är ny och innebär att meddelar beslut om återbetalning av arvode efter anmälan av talmannen. Endast talmannen kan anmäla en ledamot till arvodesnämnden, och nämnden kan inte ta upp ett ärende på eget initiativ. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 15 § Talmannens erinran om frånvaro och återbetalningsskyldighet enligt 11 § 2 ska lämnas efter utgången av det kvartal som erinran avser. Har inte talmannens erinran lämnats inom ska inte någon erinran lämnas. Talmannens anmälan till enligt 14 § ska göras efter utgången av det kvartal för vilket återbetalning föreslås. Har inte talmannens anmälan gjorts inom ska inte någon anmälan göras. Paragrafen är ny. Första stycket innehåller bestämmelser om tidsgränser för erinran och i andra stycket finns bestämmelser om anmälan. Erinran bör lämnas och anmälan göras så fort som möjligt men senast efter utgången av det kvartal som erinran avser eller för vilket återkrav föreslås. Efter att tidsgränsen löpt ut kan inte talmannen aktualisera frågor om återbetalning. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 16 § ska på begäran av överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid voteringstillfällen och andra uppgifter som nämnden behöver för sin prövning. Innan ett beslut om återbetalning fattas ska inhämta yttrande från den ledamot som anmälan avser och från den partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört. Paragrafen är ny.