frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — väljer sex ledamöter i den svenska delegationen till . Delegationen väljs för tiden från som val till ägt rum till motsvarande tidpunkt efter nästa val. En ledamot av eller en suppleant i En ledamot av eller en suppleant i delegationen som har lämnat riksda- delegationen som har lämnat riksda- gen i samband med ett riksdagsval får gen i samband med ett riksdagsval får kvarstå under den återstående delen kvarstå under den återstående delen av delegationens mandatperiod. av delegationens valperiod. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . väljer åtta ledamöter i den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen vid (). Delegationen väljs för valperiod. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Denna lag träder i kraft . ska ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har beretts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt hjälpa Lagrådet vid behandlingen av ärendet.När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har väckts i , ska det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till förfogande.När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har beretts i riksdagsstyrelsen ska ställa föredragande till förfogande. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (2003:333) om Lagrådet ska ha följande lydelse. skall ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har beretts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt hjälpa Lagrådet vid behandlingen av ärendet. När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har väckts i , skall det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till förfogande. Denna lag träder i kraft . Föreskrifter om tystnadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 §, 7 kap. 20 § och tilläggsbestämmelse 13.11.2 riksdagsordningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. 2.6Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 41 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 § och 7 kap. 20 § riksdagsordningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2018:93. 2.7Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs i fråga om budgetlagen (2011:203) dels att rubriken till 11 kap. och 11 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 11 kap. 2 §, av följande lydelse. Regeringen meddelar föreskrifter Om senast före om genomförandet av statens budget. det följande budgetårets början inte har beslutat om anslag för ett visst ändamål får regeringen i den omfattning som behövs vidta åtgärder för att den senaste budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att riks- dagen beslutar om anslag. Regeringen meddelar föreskrifter om genomförandet av statens budget. Denna lag träder i kraft . ska ge ett arbetsgivarkollegium med representanter för myndigheter möjlighet att framföra synpunkter i förhandlingsfrågor som rör dessa 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2, 10 och 22 §§ lagen (2011:745) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statens budget för och , 2.utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3.upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget, 4.besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5.ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och övriga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7.svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämndmyndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till , 8.utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämndmyndigheter, 9.ansvara för att ledamöter erbjuds parkeringsplats, övernattningsbostäder, arbetsrum, vidareutbildning, teknisk och elektronisk utrustning, barnverksamhet, försäkring och företagshälsovård, och 10.ansvara för att ledamöter som lämnar erbjuds stöd för övergång till förvärvsarbete. ska ge myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som direkt berör respektive myndighet. 1Senaste lydelse 2016:1113. myndigheter inför att ett centralt kol- lektivavtal ska slutas samt när Riks- dagsförvaltningen i övrigt företräder får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. 1. framställningar och redogörelser till , årsredovisning och förslag till budget för riksda- 3. åtgärder med anledning av rapporter över Riksdagsför- valtningens verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till riks- dagen enligt 9 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadminist- ration för myndigheter, arbetsordning och verksamhetsplan, 5. föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får meddelas av och som inte enligt 21 § får meddelas av riksdags- 6. slutande av huvudavtal med ar- 6. slutande av kollektivavtal med än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemensamma för myndigheter, 7.anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8.lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9.sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Riksdagsdirektören ska svara för arbetsgivarpolitik enligt 23 § och företräda som arbetsgivare. Riksdagsdirektören sluter centrala kollektivavtal på 1Senaste lydelse 2016:1096. myndigheters vägnar utom huvudavtal samt beslutar om lockouter eller andra stridsåtgärder. Denna lag träder i kraft . Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär återbetalning av arvode, jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 och 11 §§ lagen (2012:883) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska i enlighet med 1.3 kap. l § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, 2.3 kap. 11–17 §§ samma lag besluta om återbetalning av arvode, 12 kap. 26–27 §§ samma lag be- 12 kap. 26–27 §§ samma lag be- sluta i frågor om inkomstgaranti och sluta i frågor om inkomstgaranti och 13 kap. 22–23 §§ samma lag be- 13 kap. 22–23 §§ samma lag be- sluta i frågor om ekonomiskt omställ- sluta i frågor om ekonomiskt omställ- ningsstöd och efterlevandeskydd, ningsstöd och efterlevandeskydd, 9 kap. 12 a § den upphävda la- 9 kap. 12 a § den upphävda la- gen (1996:304) om arvode m.m. till gen (1996:304) om arvode m.m. till mentet besluta om jämkning av in- mentet besluta om jämkning av in- 9 kap. 23 § samma lag om utbe- 9 kap. 23 § samma lag besluta om talning av inkomstgaranti på nytt. utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Om nämnden fattar ett beslut som innebär att medel på ett anslag tas i anspråk, ska nämnden genast underrätta den myndighet som anvisats anslaget om beslutet. Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2016:1115. 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter dels att 9 kap. 4 §, 12 kap. 5, 8 och 12 §§, 13 kap. 7 § och 15 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 3 kap. 11–17 §§, och närmast före 3 kap. 11 § en ny rubrik av följande lydelse. En ledamot som har varit frånva- rande vid av voteringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamotsarvode enligt 3 kap. 1–4 §§ för om 1.ledamoten har uteblivit från voteringar på motsvarande sätt under ett föregående kvartal , och 2.talmannen efter har erinrat ledamoten om ledamotens frånvaro och återbetalningsplikt. Vid tillämpningen av 11 § ska pe- rioden juli–september inte beaktas. Frånvaro vid voteringar som beror på sjukdom, föräldraledighet, familjeskäl, internationella uppdrag eller liknande omständighet ska inte heller beaktas. Om det finns synnerliga skäl ska inte heller annan frånvaro beaktas. Bestämmelserna i 11 § gäller inte partiledare och språkrör för partier som valts in i . fattar beslut om återbetalning av arvode efter anmälan av talmannen. Talmannens erinran om frånvaro och återbetalningsskyldighet enligt 11 § 2 ska lämnas efter utgången av det kvartal som erinran avser. Har inte talmannens erinran lämnats inom ska inte någon erinran lämnas. Talmannens anmälan till enligt 14 § ska göras efter utgången av det kvartal för vilket återbetalning föreslås. Har inte talmannens anmälan gjorts inom ska inte någon anmälan göras. ska på begäran av överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid voteringstillfällen och andra uppgifter som nämnden behöver för sin prövning. Innan ett beslut om återbetalning fattas ska inhämta yttrande från den ledamot som anmälan avser och från den partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört. krav på återbetalning i enlighet med arvodesnämnds beslut. Ett belopp som återkrävs får i stället avräknas mot kommande utbetalningar av arvodet. En sådan avräkning får inte ske förrän beslutet har fått laga kraft. Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. får efter skriftlig ansökan från ledamoten besluta att återkravet och kravet på ränta ska efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 3 kap. 11–17 §§ inte räknas in. Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt då arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 § ska inte räknas in. Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte har uppnått , 2.i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. Under det första garantiåret lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som uppgår till av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tiden därefter lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som motsvarar följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : 1.66,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 2.60,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 3.55,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 4.49,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 5.44,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 6.38,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , och 7.33,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelser i denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. Detsamma gäller vid sjukfrånvaro. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in som grund för förmåner enligt detta kapitel. nämnd enligt 12 eller 13 kap. får nämnd enligt 3 kap. 14 §, 12 kap. el- överklagas hos allmän förvaltnings- ler 13 kap. får överklagas hos allmän Vid överklagande till kam- marrätten krävs prövningstillstånd. gande till kammarrätten krävs pröv- Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser tid före ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning beslutade riksdagsstyrelsen att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen med uppdrag att genomföra en översyn av vissa frågor som gäller arbete (dnr 2452- 2018/19). Kommittén antog namnet riksdagsöversyn. Riksdagsstyrelsen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen i fråga om medalj. I översynen ingick bl.a. att se över •tidpunkten för budgetpropositionens lämnande •reglerna om provisorisk budget •principerna för hur ledamöter i utskotten utses •åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet •några frågor som gäller krigsdelegationen. Vid riksdagsstyrelsens sammanträde överlämnade utredningen betänkandet riksdagsöversyn (2020/21:URF1). Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats, och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. har beretts tillfälle att yttra sig. Remissvaren finns i akt (dnr 2452-2018/19). remitterades promemorian Några ändringar i riksdagsordningens bestämmelser om delegationer till mellanfolkliga organisationer, som tagits fram inom centralkansli. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats, och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns i akt (dnr 886-2020/21). 4Riksdagsstyrelsens överväganden och förslag 4.1Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Riksdagsstyrelsens förslag: Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år när det är val till eller september kopplas till den obligatoriska statsministeromröstningen. Om regeringen sitter kvar efter den obligatoriska statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas efter statsministeromröstningen. Om statsministeromröstningen visar att regeringen inte har tillräckligt stöd i kommer talmannen att inleda arbetet med att ta fram ett förslag till ny statsminister. En ny regering ska lämna budgetpropositionen efter att regeringen tillträtt. Vidare föreslås att budgetpropositionen ska lämnas allra , men om infaller , lördag eller söndag ska budgetpropositionen i stället lämnas senast före. Det innebär att för att lämna budgetpropositionen tidigast kan bli , dvs. de år infaller . Budgetpropositionen behöver aldrig lämnas tidigare än . Förslagen medför ändringar i riksdagsordningen. Det ska anges i budgetlagen (2001:203) att om inte har fattat beslut om budgeten får regeringen i den omfattning som behövs vidta åtgärder för att den senaste budgeten ska kunna gälla . Utredningens överväganden och förslag Utredningen behandlar tre frågor som gäller statens budget: •lämnandet av budgetpropositionen i förhållande till statsministeromröstningen •allra sista dag för att lämna budgetpropositionen •vad som händer om inte fattar beslut om budgeten före budgetårets början. gjorde på förslag av ett tillkännagivande om att riksdagsstyrelsen borde tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över vissa bestämmelser om budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget (bet. 2018/19:KU30, punkt 19, s. 65 f., rskr. 2018/19:215). anförde att den tidspressade budgetprocessen väcker frågor kring budgetprocessen efter ett val. Riksdagsstyrelsen tillsatte utredningen, dvs. 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Lämnandet av budgetpropositionen i förhållande till statsministeromröstningen Enligt 6 kap. 3 § RF ska en nyvald riksdag genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i senast efter det att den har samlats. Det är talmannen som avgör när omröstningen ska hållas. Om omröstningen hålls i slutet av tidsfristen kan bestämmelsen (9.5.1 RO) om att budgetpropositionen ska lämnas senast efter öppnande innebära att regeringen måste fatta beslut om budgetpropositionen, trots att den nya ännu inte har tagit ställning till om regeringen har förtroende. Utredningen konstaterar att när reglerna om lämnandet av budgetpropositionen respektive om statsministeromröstningen togs fram gjordes inga överväganden om relationen mellan dessa regler. Det finns nu skäl att analysera sambandet mellan dem. Den obligatoriska statsministeromröstningen, som infördes genom en ändring i regeringsformen , syftar till att klargöra om regeringen har tillräckligt stöd även i den nya . Det är rimligt att stödet för den sittande regeringen är klargjort när regeringen beslutar om budgetpropositionen. Med nuvarande ordning kan statsministeromröstningen hållas så sent som dagen innan regeringen senast ska överlämna budgetpropositionen. Detta är, enligt utredningen, inte en bra ordning, eftersom det i praktiken innebär att budgetpropositionen redan kan behöva ha beslutats och skickats till tryckeriet när statsministeromröstningen hålls. Syftet med att valdagen tidigarelades från tredje till andra söndagen var att ge en ny regering bättre förutsättningar att sätta sin prägel på sitt första budgetförslag. Även om en regering som sitter kvar efter ett val och en statsministeromröstning får förväntas ha förberett budgetpropositionen kan de förhandlingar som har lett fram till att regeringen får tillräckligt stöd i den nya påverka budgetpropositionens utformning. En förändring i den parlamentariska basen i samband med statsministeromröstningen bör få genomslag i budgetpropositionen i enlighet med synsättet att en ny regering bör få sätta sin prägel på budgetpropositionen. Detta talar för att tidpunkten för lämnandet av budgetpropositionen ska knytas till statsministeromröstningen, om regeringen sitter kvar efter statsministeromröstningen. En ny regering har på sig tills den ska lägga fram budgetpropositionen. Det är således, enligt utredningen, rimligt att även en regering som har tillräckligt stöd i statsministeromröstningen för att sitta kvar får på sig att ta fram budgetpropositionen från det att statsministeromröstningen hålls. Detta innebär att om regeringen sitter kvar efter den obligatoriska statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas efter statsministeromröstningen. Om statsministeromröstningen visar att regeringen inte har tillräckligt stöd i kommer talmannen att inleda arbetet med att ta fram ett förslag till ny statsminister, i likhet med vad som sker om regeringen avgår t.ex. direkt efter valet. En ny regering ska sedan, i likhet med 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG enligt gällande bestämmelser, lämna budgetpropositionen efter att den tillträtt. Det ska hållas statsministeromröstning även efter extra val, om inte regeringen har avgått. Den gällande regleringen av budgetpropositionens lämnande under valår gäller när val – ordinarie eller extra val – hålls (förs. 1993/94:TK2 s. 60). Ett extra val och en statsministeromröstning kan påverka tidsramarna för budgetpropositionens lämnande. Om det extra valet hålls i mitten eller kan statsministeromröstningen komma att hållas före . Det innebär att datumet för budgetpropositionens lämnande i en sådan situation bör relateras till datumet för statsministeromröstningen. Det innebär att om regeringen får fortsatt förtroende, eller om en ny regering tillträder, ska regeringen alltså lämna budgetpropositionen från statsministeromröstningen eller regeringsskiftet, även om budgetpropositionen därmed överlämnas efter . Den föreslagna regleringen om budgetpropositionens lämnande under valår bör således gälla när val, ordinarie eller extra, hålls eller september. Om extra val hålls kan dock statsministeromröstningen komma att äga rum före . En ny regering skulle också kunna tillträda före . I de fallen påverkar tidpunkten för statsministeromröstningen respektive regeringsskiftet inte tidpunkten för överlämnandet av budgetpropositionen. Budgetpropositionen ska alltså aldrig behöva överlämnas före . Det skulle kunna inträffa att statsministern begär sitt och regeringens entledigande efter statsministeromröstningen trots att statsministern har erhållit tillräckligt stöd i statsministeromröstningen. I ett sådant fall är regeringen inte skyldig att lämna en budgetproposition efter statsministeromröstningen. De bestämmelser som då i stället kommer att tilllämpas är att en ny regering senast efter sitt tillträdande ska lämna budgetpropositionen, dock att budgetpropositionen aldrig ska lämnas senare än (eller den torsdag som infaller närmast före om är –söndag i enlighet med förslaget nedan). Allra sista dag för att lämna budgetpropositionen När rambeslutsprocessen infördes och budgetåret lades om till kalenderår beslutades att skulle vara den allra för att lämna budgetpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.5.1 RO). Budgetpropositionen lämnades , vilket alltså är den sista dag som budgetpropositionen får lämnas. Om hade varit eller söndag hade budgetpropositionen lämnats , dvs.