frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Han ifrågasätter om beslutsrätten i dessa frågor får delegeras till en tjänsteman över huvud taget eftersom kom- munallagen förbjuder delegation av ”ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet”. Ö V R I G T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 i utser röstmottagare genom att valdi- strikten delas upp mellan valnämndens ledamöter, ersättare och valkansli. Där- efter föreslår respektive ledamot, ersättare och valkansli röstmottagare för re- spektive distrikt. beslutar sedan att utse de föreslagna röstmotta- garna. Inför valet tilldelades valnämndsledamoten två valdistrikt. Han föreslog att hans fru skulle vara röstmottagare och ordförande i ett av distrikten och att hans dotter skulle vara röstmottagare i samma distrikt. Han föreslog även att hans son skulle vara röstmottagare i det andra distriktet som han hade tilldelats. Han deltog sedan i valnämndens beslut att utse personer som är när- stående till honom till röstmottagare. CChar alltså, enligt AA, varit jävig när han deltog i valnämndens beslut att utse sin fru och barn till röstmottagare. Efter att JO tagit del av vissa handlingar från kommunen, bl.a. valnämndens sammanträdesprotokoll från (med beslut om uppdrag till valnämndens sekreterare) och (med beslut om förordnande av röstmottagare), uppmanades i att yttra sig över anmälan i de tre delar som redogjorts för ovan. (genom ordföranden ) yttrade sig efter att ha gett berörda befattningshavare tillfälle att lämna synpunkter. Yttrandet kom in till JO . anförde i huvudsak följande i fråga om underlåtenhet att svara på frågor m.m.: De allmänna handlingar som valnämnden har haft och som har begärts från anmälaren har han fått del av. Övriga handlingar som anmälaren begärt att få men inte fått utlämnade till sig finns inte arkiverade eller på annat sätt förvarade hos valnämnden. Det har alltså varit fråga om obefintliga hand- lingar och anmälaren har fått muntlig information om att det i förekom- mande fall inte funnits några handlingar/beslut. Som förvaltningsmyndighet ska valnämnden lämna den enskilde sådan hjälp att hen kan tillvarata sina intressen. Trots påminnelser från anmälaren har nämnden ändå inte svarat på de frågor som ställts. Någon form av svar borde ha lämnats och svaren skulle inte ha dröjt längre än nödvändigt. Vi- dare ska en begäran om allmänna handlingar som får lämnas ut, lämnas till sökanden genast eller så snart det är möjligt vilket inte har skett i detta fall. har valkansliet vidareutvecklat informationen på kommunens hemsida och särskilt riktat information till partierna för att yt- terligare tillgängliggöra informationen kring valet, bland annat har infor- mation om hur distributionen av valsedlar ska ske publicerats på hemsidan. anförde följande i fråga om beslutanderätt om hantering av val- Enligt valnämndens beslut , § 4, har valnämndens sek- reterare haft i uppdrag att organisera och leda arbetet vid valnämndens kansli i samband med genomförande av valet . Anmälarens påpekande gällande delegation av beslutanderätten kan inte ifrågasättas utan måste tas på allvar. Beslut som fattas med stöd av delega- tion ska antingen anmälas till nämnden eller protokollföras särskilt. 2 021 /2 2:JO1 Ö V R I G T som inte har skett i detta fall eftersom valnämnden har haft den uppfatt- ningen att beslutet som fattades var ett uppdrag och inte en återrapporteringspliktig delegering. Det har medfört att nämndsek- reterarens vidtagna åtgärder med stöd av uppdragsbeslutet inte har återrap- porterats till nämnden. , efter att allmänna valet genomförts, gjordes en utvärdering av valet samt en processkartläggning för att utveckla och förbättra valad- ministrationen. Vidare gjordes en genomgång av vilka beslut som lämpli- gen ska fattas av nämnden och vilka ärenden nämnden skulle kunna uppdra åt exempelvis ledamot eller anställd att besluta på nämndens vägnar. Ge- nomgången gjordes tillsammans med kommunjurist. Arbetet har resulterat i att majoriteten av de beslut som tidigare omfattades av valnämndens upp- drag till enskild tjänsteperson att organisera arbetet med valet, numera be- slutas av valnämnden, däribland distribution och presentation av valsedlar. De vidtagna åtgärderna medför således en ökad tydlighet jämfört med den tidigare ordningen. anförde följande i frågan om jäv: Vad gäller CC:s deltagande i valnämndens beslut (§§ 49 och 50) att utse hans fru, son och dotter till röstmottagare och hur detta förhåller sig till jävsbestämmelserna i kommunallagen, KL, vill nämnden anföra följande. CC tjänstgjorde som ledamot vid valnämndens samman- träde och närvarade vid samtliga beslut som fattades. Han var således med och beslutade om att utse röstmottagare för valdistrikten och Prästbordet där bland annat hans fru, son och dotter var fö- reslagna som röstmottagare. I 6 kap. 28 § KL regleras frågan om jäv och regleringen är uttömmande. Första punkten i nämnda bestämmelse avser bland annat släktskapsjäv. Liknande bestämmelse återfinns även i 5 kap. 47 § KL för fullmäktiges ledamöter avseende släktskapsjäv. I förarbetena till det senare nämnda lagrummet stadgas att ledamöter inte är jäviga vid deltagande i val inom fullmäktige även om det föreslås att de själva ska väljas till ett uppdrag (prop. 2016/17:171 s. 348). Förarbetena ger ett tydligt stöd för att den som själv ska väljas inte är jävig i valet av sig själv. Nämn- den har tolkat detta förarbetsuttalande analogt varför nämnden har svårt att se att det skulle förhålla sig annorlunda vid val av närstående såsom syskon, fru eller barn till röstmottagare. I sammanhanget är det viktigt att poängtera att ett beslut om att utse röstmottagare inte sker individuellt för varje en- skild röstmottagare utan samtliga röstmottagare, i detta fall sju till antalet, utses i ett gemensamt beslut för aktuellt valdistrikt. Samma resonemang kan föras när ledamöterna i en nämnd väljs då även det sker i en valhandling och inte var och en för sig. AA kommenterade valnämndens yttrande. Serviceskyldighet och utlämnande av allmänna handlingar En myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verk- samhet. Hjälpen ska ges utan onödigt dröjsmål. (Se 6 § förvaltningslagen.) Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF). Kapitlet genomgick vissa språkliga och redaktionella ändringar varvid flera av bestämmelserna fick nya Ö V R I G T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 paragrafnummer (se SFS 2018:1801). Nedan hänvisas till de paragrafnummer som gäller. Var och en har rätt att ta del av en handling som förvaras hos en myndighet om den har kommit in till myndigheten eller upprättats där, förutsatt att den inte omfattas av sekretess (se 2 kap. 1–4 §§ TF). En begäran om att få en kopia av en allmän handling ska behandlas skyndsamt (2 kap. 16 § TF). Om en en- skild begär att få ta del av en handling som inte finns hos myndigheten ska den enskilde omgående informeras om detta. Kommunens uppgifter vid allmänna val och delegering I varje kommun ska det finnas en valnämnd som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val (se 3 kap. 3 § första stycket vallagen). Varje kommun ska delas in i valdistrikt, och för varje valdistrikt ska det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare (vice ord- förande). Ordföranden eller vice ordföranden fungerar som arbetsledare i val- lokalen. Röstmottagarna förordnas av valnämnden. (Se 3 kap. 4 och 5 §§ och 4 kap. 16 § första stycket vallagen.) I anslutning till ett röstmottagningsställe ska det anordnas en lämplig av- skärmad plats där valsedlar kan läggas ut (se 8 kap. 2 § vallagen). I nämnda bestämmelse regleras även vilka valsedlar som ska finnas tillgängliga på ett röstmottagningsställe. En kommun kan – som ett serviceåtagande – besluta att åta sig ett ansvar för att distribuera och fylla på valsedlar utöver vad som följer av lag (se 2018 om kommunens uppgifter vid valen till riksdag, kommunfullmäktige och , s. 48 f.). De anställda hos en kommun har ingen i kommunallagen fastslagen beslu- tanderätt. Deras beslutanderätt utgår från nämnderna. En nämnd får uppdra åt en anställd hos kommunen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden, delegering (se 6 kap. 37 § och 7 kap. 5 § kom- munallagen, KL). Delegeringen får dock inte avse bl.a. ärenden som gäller verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet eller ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt (se 6 kap. 38 § 1 och 3 KL). Möjligheten till delegation tar sikte på det som kommunalrättsligt anses vara ett beslut. Kännetecknande för ett beslut är bl.a. att det finns alternativa lös- ningar och att beslutsfattaren måste göra vissa överväganden eller bedöm- ningar. förberedande eller verkställande åtgärder anses inte vara beslut, och sådana uppgifter har de anställda till uppgift att sköta utan särskild delege- ring. Som exempel på rent verkställande åtgärder kan nämnas avgiftsdebitering enligt en fastställd taxa och tilldelning av daghemsplats enligt en klar turord- ningsprincip. Det får vid rena verkställighetsåtgärder inte finnas utrymme för självständiga bedömningar. (Se prop. 2016/17:171 En ny kommunallag, s. När nämnden delegerar sin beslutanderätt ska den klart ange vilken beslu- tanderätt som delegeras och till vem beslutanderätten överlåts (se a. prop. s. 206). Huvudregeln är att delegation av beslutanderätt ska ske formellt, t.ex. 2 021 /2 2:JO1 Ö V R I G T genom en delegationsordning. Under förutsättning att det går att utläsa av ett dokument att det rör rätten att fatta beslut, vilken befattningshavare som har beslutanderätten och vilken typ av beslut denna befogenhet omfattar finns det emellertid inget hinder mot att delegation sker genom t.ex. en befattningsbe- skrivning eller chefsinstruktion (se HFD 2016 ref. 28). Nämnden ska besluta om i vilken utsträckning beslut som har fattats av en anställd på delegation ska anmälas till den. Om ett beslut som får överklagas enligt bestämmelserna i 13 kap. KL inte anmäls ska det protokollföras särskilt och tillkännages på den anslagstavla som varje kommun ska ha på sin webb- plats. (Se 7 kap. 8 § och 8 kap. 9 § och 10 § första stycket 3 KL.) Med jäv avses att en person har ett sådant förhållande till saken eller parterna att det kan äventyra dennes opartiskhet vid behandlingen av ett visst ärende. En beslutsfattare eller annan handläggare får inte ha ett intresse av utgången i sa- ken som medvetet eller omedvetet kan påverka hans eller hennes omdöme vid handläggningen eller avgörandet. Kommunallagen innehåller skilda regleringar om jäv för fullmäktige och nämnderna (se 5 kap. 47–49 §§ respektive 6 kap. 28–32 §§). För förtroende- valda nämndledamöter anges de jävsgrundande omständigheterna i 6 kap. 28 § 1–5. Enligt punkten 1 är en nämndledamot jävig bl.a. om saken angår honom eller henne själv, hans eller hennes make eller barn. Den som är jävig får inte delta eller närvara vid handläggningen av ärendet (se 6 kap. 30 § första stycket). Jävsregleringen avser all handläggning hos en nämnd, oavsett om det är fråga om ärenden som innebär myndighetsutövning mot enskilda eller inte. I begreppet handläggning ingår utredning, beredning, föredragning och beslutsfattande. (Se a. prop. Om det är uppenbart att frågan om opartiskhet saknar betydelse, ska nämn- den bortse från jäv (se 6 kap. 29 §). Bestämmelsen inskränker inte jävsgrun- derna utan innebär att förekomsten av jäv i vissa fall inte ska föranleda någon verkan. Bedömningen av när det går att bortse från jäv får bedömas utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. (Se a. prop. I ett beslut anförde JO Per Lennerbrant följande: Hanteringen av AA:s frågor och hans begäran om handlingar mejlade AA till valnämndens sekreterare med anled- ning av det förestående riksdagsvalet och begärde att få information om vilka regler kommunen beslutat om i fråga om att lägga ut valsedlar. Trots flera på- minnelser dröjde det – såvitt framgår av utredningen här – DDöver huvud taget återkom till AA, och då utan att besvara hans frågor. Även därefter lät kommunen bli att besvara AA:s förfrågningar. Först efter att AA kontaktat kommunens stabschef fick han svar på sina frågor. Ö V R I G T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 underlåtenhet att besvara AA:s frågor är naturligtvis oförenlig med förvaltningslagens krav på att en myndighet ska besvara frågor från all- mänheten utan onödigt dröjsmål. Frågorna var dessutom enkla och borde ha kunnat besvaras omgående. Det är anmärkningsvärt att frågorna – som kom från en partifunktionär och gällde hur ett allmänt val skulle genomföras – be- svarades först efter valets genomförande. Jag ser allvarligt på det inträffade. och DD ska kritiseras för att ha dröjt med att besvara AA:s frågor. begärde AA att få ta del av ett protokollfört delega- tionsbeslut samt dokumentation av de beslut som fattats i fråga om hur valet skulle genomföras i den mån sådana handlingar existerade. Såvitt framgår av utredningen här fick AA först – efter att han hade tagit kontakt med kommunens stabschef – information om att det inte fanns några sådana handlingar hos valnämnden. Det beskedet skulle han ha fått omgående. förtjänar kritik för handläggningen av AA:s begäran. Jag noterar att valnämnden i sitt yttrande har redogjort för ett antal åtgärder som har vidtagits för att underlätta för den som söker information om hur all- männa val genomförs i kommunen. Jag ser naturligtvis positivt på det. Beslutanderätt om hantering av valsedlar Enligt valnämndens beslut , § 4, uppdrog valnämnden till nämndens sekreterare att organisera och leda arbetet vid valnämndens kansli i samband med genomförande av valet . Som jag har förstått val- nämndens yttrande innefattade uppdraget till DD även frågor om hanteringen av valsedlar. Det måste göras ett antal olika ställningstaganden i fråga om hanteringen av valsedlar, t.ex. hur valsedlarna ska placeras, om andra valsedlar ska distribueras än de som kommunen är skyldig att tillhandahålla enligt lag och i vilken om- fattning röstmottagarna ska fylla på valsedlar som tar slut i valsedelstället. Ef- tersom det inte får förekomma att det görs någon åtskillnad mellan partierna på osakliga grunder (se 1 kap. 9 § regeringsformen) kan det bli fråga om relativt kvalificerade bedömningar. De ställningstaganden som DD hade att göra i dessa frågor var alltså inte rena verkställighetsåtgärder som kunde vidtas utan delegerad beslutanderätt från valnämnden. Beslutet uppfyller enligt min mening inte de krav som ställs på ett delegationsbeslut. Av nämndens yttrande till JO framgår att det inte heller var nämndens avsikt att delegera någon beslutanderätt till DD i enlighet med kommunallagens bestämmelser. Trots att DD således saknade befogenhet för de beslut han fattade skedde hans hantering av valsedlar i enlighet med vad valnämnden avsåg med sitt beslut. Detta var inte en acceptabel ordning och jag ser allvarligt även på detta. förtjänar kritik för sitt agerande. Eftersom valnämnden inte fattat något beslut om delegation till DD saknar jag anledning att gå in på frågan om det alls är möjligt att delegera beslutande- rätt för hanteringen av valsedlar till en anställd i kommunen. Det är anmärkningsvärt att det som beslutats i fråga om hantering av valsed- lar vid genomförandet av de allmänna valen 2018 i inte verkar ha funnits dokumenterat ens i form av ett informationsmaterial. 2 021 /2 2:JO1 Ö V R I G T Jag noterar avslutningsvis att valnämnden – som jag förstår dess yttrande – förklarat att den aktuella hanteringen varit felaktig och att man numera tilläm- par den ordningen att beslut om presentation och distribution av valsedlar fattas av nämnden. Jag välkomnar det. Frågan gäller om nämndledamoten var jävig enligt 6 kap. 28 § KL när han deltog i valnämndens beslut att förordna hans fru och barn till röstmottagare. har med hänvisning till ett uttalande i författningskommentaren till bestämmelsen i 5 kap. 47 § KL, som gäller jäv vid handläggningen i full- mäktige, analogivis ansett att en nämndledamot inte ska anses jävig när närstå- ende förordnas som röstmottagare. Jag noterar inledningsvis att jävsbestämmelsen för fullmäktige har en något annorlunda utformning än jävsbestämmelsen för nämnder och förhindrar en fullmäktigeledamot att delta i handläggningen av ett ärende som personligen rör ledamoten själv eller någon som är närstående till honom. För nämndleda- möter uppkommer jäv om saken angår den förtroendevalde eller någon som är närstående till honom eller henne. I det förarbetsuttalande som valnämnden hänvisat till sägs bl.a. följande. Med personligen berörd avses ett ärende som berör ledamoten eller någon när- stående som individ snarare än som del av ett kollektiv. Som exempel kan anges att fullmäktige kan besluta om arvoden till samtliga förtroendevalda me- dan styrelsens ordförande bör bedömas som jävig i ärendet om arvode till detta uppdrag. Ledamöter är inte jäviga vid deltagande i val inom fullmäktige även om det föreslås att de ska väljas till ett uppdrag. (Se a. prop. Den sistnämnda situationen tar alltså sikte på val inom fullmäktige av för- troendevalda. En röstmottagares uppgift är bl.a. att ta emot röster och lägga dem i valurnan, granska och räkna rösterna efter vallokalens stängning och se till att det är god ordning i vallokalen. Uppdraget som röstmottagare är arvode- rat och begränsat till . En röstmottagares uppgifter kan anses utgöra myndighetsutövning. En röstmottagare är alltså en person med en funktion som är fristående från valnämnden och som fullgör uppgifter på valnämndens uppdrag. Ett val av röstmottagare kan därför inte anses gälla ett val till uppdrag inom nämnden. Det har inte heller handlat om att fördela uppgifter mellan valnämndens leda- möter. Den analogiska tillämpning som valnämnden argumenterat för är såle- des enligt min mening inte möjlig att göra. CCdeltog i valnämndens beslut att förordna röstmottagare ivaldistrikten och Prästbordet. Eftersom CC:s fru och barn var före- slagna som röstmottagare i de distrikten angick saken dem på ett sådant sätt att han enligt 6 kap. 28 § 1 KL var jävig. Det är inte uppenbart att frågan om opar- tiskhet saknade betydelse. ska kritiseras för att CC var med och fattade beslut om förordnande av röstmottagare i de aktuella valdistrikten. Ö V R I G T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 har brustit i sin dokumentation samt i utformningen av styrdokument för handläggningen av undersökningsärenden, vilket medfört risk för otillåtna begränsningar av handlingsoffentligheten och allmänhetens insyn (Dnr 8490-2018) Beslutet i korthet: ChefsJO har i ett initiativärende granskat sex undersök- ningsärenden hos . Myndigheten kritiseras för att i flera avseenden inte ha följt sina interna riktlinjer. Brister har konstaterats i de granskade ärendena vad gäller bl.a. dokumentation av beslut om att inleda och avsluta ärenden och av beslut om vidare handläggning. Det konstateras också att s.k. undersökningspromemorior inte har upprättats i något av de granskade ärendena, trots att sådana skulle upprättas och diarieföras enligt de interna riktlinjerna. Enligt chefsJO är det allvarligt att Finansinspektio- nen inte har kunnat lämna någon tillfredsställande förklaring till varför av- steg har gjorts från de interna rutinerna i samtliga granskade ärenden. De konstaterade bristerna i dokumentationen, liksom vissa brister i ut- formningen av styrdokument, har medfört oklarheter om när myndigheten anser att ett ärende är avslutat. ChefsJO framhåller att dessa brister kan påverka hur en begäran om utlämnande av vissa handlingar bedöms och att de enligt hennes mening har medfört en risk för otillåtna begränsningar av handlingsoffentligheten och allmänhetens insyn. Slutligen gör chefsJO vissa uttalanden om använd- ning av s.k. slutskrivelser. I ett beslut anförde chefsJO följande: Med anledning av vad som angavs i artiklar i den 14 de- cember 2018 om att skulle ha manipulerat dokument innan dessa lämnades ut till tidningen, beslutade jag att utreda det inträffade i ett särskilt initiativärende. JO rekvirerade och granskade bl.a. dagboksblad och samtliga de handlingar som upprättat i sitt undersökningsärende med dnr 16-5850, dagboksblad i inspektionens undersökningsärenden med dnr 16-5841, 16-12845, 16-13212, 16-13409 och 16-13909, ett antal olika rutindokument samt hand- lingar i ett ärende om utlämnande av allmänna handlingar, dnr 18-23944. Där- efter begärde JO att skulle yttra sig. I begäran uppmanades att lämna en allmän beskrivning av hur undersökningspro- cessen går till. Av denna beskrivning skulle bl.a. framgå när ett undersöknings- ärende påbörjas respektive avslutas samt hur de olika stegen i undersöknings- processen dokumenteras och hur denna dokumentation förhåller sig till tryck- 2 021 /2 2:JO1 Ö V R I G T frihetsförordningens regler om allmänna handlingar. Svaret skulle även inne- hålla en redogörelse för relevant lagstiftning. skulle särskilt yttra sig över följande frågeställningar: •Vilka rutiner gäller för diarieföring hos och hur hante- ras diarieföringen vid eventuella arbetsanhopningar? •Vilka överväganden har legat bakom att undersökningspromemorior inte har upprättats, alternativt inte diarieförts, i vissa av undersökningsärenden? •Utgör den interna utvärdering som utförs inom eller efter ett undersök- ningsärende en del av undersökningsärendet respektive undersökningspro- memorian i detta ärende? •Hur ser på slutskrivelsens betydelse för när ett under- sökningsärende ska anses vara avslutat? Vilka ytterligare åtgärder, om någ- ra, krävs enligt inspektionens uppfattning för att ett undersökningsärende ska anses avslutat? Inspektionen ska i denna del särskilt redogöra för myn- dighetens bedömning av när ett undersökningsärende är slutbehandlat en- ligt bestämmelsen i 2 kap. 10 § tryckfrihetsförordningen. •Hur ser på slutskrivelsens funktion och rättsliga bety- delse i förhållande till den som slutskrivelsen riktar sig till? Hur placeras slutskrivelsen in i inspektionens ”åtgärdstrappa”? I sitt yttrande anförde , genom tf. chefsju- risten, följande (bilagorna har utelämnats): Med hänvisning till JO:s begäran om yttrande daterad i ovan angivna ärende följer nedan en beskrivning av hur Finansinspektion- ens (FI) undersökningsprocess går till. FI redogör särskilt för när en under- sökning påbörjas respektive avslutas, hur de olika processtegen dokument- eras och hur denna dokumentation förhåller sig till tryckfrihetsförordning- ens regler om allmänna handlingar. Därefter följer under särskilda rubriker svar på de fem specifika frågeställningar som FI ombetts yttra sig över om rutiner för diarieföring, att undersökningspromemorior i vissa ärenden inte upprättats alternativt inte diarieförts, FI:s interna utvärderingar, slutskrivel- sens betydelse för när ett ärende anses avslutat samt slutskrivelsens funk- tion och rättsliga betydelse. De ärenden hos FI, som är en del i JO:s granskning, härrör och avslutades . , när dessa undersökningar på- börjades, tillämpades undersökningsprocessen daterad , dnr 14-13439, med därtill hörande dokumenthanteringsplan. En reviderad undersökningsprocess beslutades , dnr 17-1892, med tillhö- rande dokumenthanteringsplan. Dessa styrdokument gällde alltså under en del av den tid de aktuella ärendena handlades. I redogörelsen nedan preci- seras vilken av de båda undersökningsprocesserna som tillämpats i den mån FI bedömer att det är av betydelse för yttrandet. gäller en undersökningsprocess med dokumenthanteringsplan beslutad , dnr 19-11303 (bilagorna 1 och 2). Den revideringen har gjorts i ljuset av de erfarenheter som bland annat utvärderingen av de 208FI:s dnr 16-5841, 16-5850, 16-12845, 16-13212, 16-13409 och 16-13909.