frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Detta bör dock endast få ske vid tillfälliga besök och inte på egen hand. Enligt ersättningslagen har endast talmannen, ledamöter och ersättare rätt till ersättning vid en tjänsteresa. Det förekommer dock inte sällan att anhöriga och andra som inte har rätt till ersättning enligt ersättningslagen följer med ledamöter under tjänsteresor. Det finns då en risk för att även medresenärens resekostnader helt eller delvis ersätts av . Dessutom finns det en risk för att lämnar en skattepliktig förmån. Vi föreslår därför att ledamoten ska vara skyldig att anmäla att han eller hon haft en medresenär som inte har rätt till ersättning enligt ersättningslagen. Vidare föreslår vi förtydliganden när det gäller hur stor del av ersättningen som belöper på ledamoten inte bara vid hotellboende utan även vid annat boende än på hotell. Dessutom föreslår vi att den nuvarande skyldigheten för BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) medresenärer att ersätta merkostnader som uppstår på grund av honom eller henne i stället ska åläggas ledamoten. Vi föreslår att det tas in bestämmelser i ersättningslagen som innebär att en begäran om ersättning för resekostnader och traktamente ska ges in till senast efter det att resan avslutades. Därefter preskriberas fordran. Vi föreslår en generell bestämmelse om återkrav av felaktiga utbetalningar av arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning och pension som motsvarar vad som gäller enligt socialförsäkringsbalken. Återkrav ska således kunna bli aktuellt om ledamoten orsakat den felaktiga utbetalningen, exempelvis genom att lämna felaktiga uppgifter, eller om ledamoten tagit emot utbetalningen och insett eller skäligen borde ha insett att den var felaktig. Vi föreslår inga ändringar av den nuvarande strikta återbetalningsskyldigheten när det gäller felaktiga utbetalningar av avgångsförmåner. Vi föreslår att en ledamot ska vara ersättningsskyldig för skador och förluster i arbetsrum och för kostnader som uppstår på grund av att ledamoten brister i sin skyldighet att städa sin övernattningsbostad vid utflyttning eller lämnar kvar egendom i bostaden. Därutöver föreslår vi att den nuvarande skyldigheten att lämna uppgifter på heder och samvete utvidgas till att även avse ärenden om dels rätt till övernattningsbostad i bostadsbestånd och logiersättning, dels resekostnadsersättning och traktamente. Arvode till ledamöter i den svenska delegationen i den parlamentariska kontrollgruppen för Europol Vi föreslår att den svenska delegationen till kontrollgruppen ska ha rätt till sammanträdesarvode på liknande sätt som de svenska delegationerna till , och den parlamentariska församlingens verksamhet i . Vi ser däremot inte att det finns skäl att införa ett års- eller månadsarvode för delegationen. SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) BILAGA 2 Arvodena till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden i är en av de åtta nämnderna under . Vi föreslår att arvodet till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden regleras i arvodeslagen. Årsarvodena bestäms som procentandelar av det månatliga talmansarvodet – för ordföranden och för övriga ledamöter. Sammanträdesarvodet för ersättaren för ordföranden bör bestämmas till av talmansarvodet. Hänvisningar till kollektivavtal i ersättningslagen Vi har kommit fram till att det är såväl lämpligt som möjligt att nu överge metoden att hänvisa till vad som gäller för arbetstagare hos och i stället ta in motsvarande reglering i ersättningslagen och föreskriften till lagen. Detta gäller bl.a. arvodesavdrag och rätt till ersättning vid föräldraledighet och sjukfrånvaro, liksom rätten till utlandstraktamente, andra tillägg vid utrikes tjänsteresa och måltidsavdrag. Enligt direktiven ska vi belysa olika former av kontroll av ersättningsanspråk. I direktiven anges som exempel stickprovskontroller i efterhand. Vi har i denna del inte ålagts att komma med förslag utan har uppfattat uppdraget som att det främst handlar om att beskriva och belysa olika aspekter av kontroll men också att redogöra för tänkbara former av kontroll, dvs. att ge uppslag som kan ligga till grund för ett fortsatt arbete inom i syfte att minska risken för felaktiga utbetalningar inom ersättningssystem. Vi har under vårt arbete kunnat konstatera att det vidtas en rad åtgärder av , och som syftar till en korrekt tillämpning av ersättningslagen. Många av de förslag som vi redogjort för i det föregående innebär att regelverket förtydligas och förenklas i en rad avseenden, vilket minskar risken för fel. Nämnas kan våra förslag till ett förtydligat regelverk när det gäller rätten till övernattningsbostad och logiersättning. Av särskild betydelse är då förslaget till definition av begreppet tjänsteställe och förtydligandena i författningskommentaren av den närmare innebörden av begreppet permanentbostad och vad kravet på att disponera en sådan bostad innebär. Även i andra avseenden gör vi bedömningen att våra förslag innebär att risken för felaktiga utbetalningar minskar. En ledamot som vill utnyttja en övernattningsbostad inom bostadsbestånd måste först ansöka om det hos och i ansökan lämna närmare BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) uppgifter om sina boendeförhållanden på hemorten. En ledamot ska också vara skyldig att anmäla till att han eller hon har en medresenär under tjänsteresan. Uppgifter i dels ansökningar om logiersättning och tillgång till övernattningsbostäder, dels reseräkningar och begäran om traktamente ska lämnas på heder och samvete. På så sätt understryks vikten av att lämnade uppgifter är korrekta och lagföring av oriktiga uppgifter underlättas. regel om sex månaders preskription som vi föreslagit för begäran om resekostnadsersättning och traktamente kommer att medföra en minskad risk för felaktigheter i och med att inte längre behöver hantera gamla krav och underlag. Slutligen kan nämnas vårt förslag till uttryckliga regler om återkrav av felaktiga utbetalningar av arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning och pensioner. Frågan är då om det finns skäl att överväga ytterligare kontrollåtgärder. En viktig aspekt är roll. en utpräglad serviceroll. Enligt vår uppfattning kan det finnas skäl att lägga ett än större fokus på förvaltningens myndighetsroll och att förtydliga såväl instruktionen för och andra styrdokument så att det klart och tydligt framgår att förvaltningen vid sidan av sin serviceroll också har en uppgift att vidta kontrollåtgärder på ersättningsområdet och att det däri även ingår att följa upp hur ersättningen utnyttjas. Därutöver skulle man kunna överväga att införa en särskild kontroll- och granskningsfunktion som direkt tar sikte på ledamöterna och deras utnyttjande Funktionen skulle kunna fungera som ett komplement till övrig kontroll och granskning som redan utförs inom ramen för den gängse utformas så att ett visst antal ersättningsanspråk och utbetalningar väljs ut slumpvis i efterhand och granskas ingående. granskas samtliga anspråk på ett visst område , exempelvis utnyttjande av hyrbilar eller taxi. En sådan funktion skulle kunna vara placerad inom , men utanför ledamotsadministrationen, eller utföras av en extern aktör. Vi föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter bör gälla för ledamöter som före ikraftträdandet har beviljats logiersättning. En sådan ledamot har således rätt till logiersättning enligt tidigare föreskrifter även efter ikraftträdandet. Vidare bör de nya preskriptionsreglerna när det gäller ersättning för resekostnadsersättning och traktamente tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) BILAGA 2 Våra förslag innebär en rad förtydliganden och förenklingar av regelverket om ledamöternas rätt till ersättning. Tydligare och enklare regler underlättar för såväl ledamöterna som och övriga berörda myndigheter. Sådana förtydliganden och förenklingar innebär också generellt sett kostnadsbesparingar. Dessutom blir det lättare att informera allmänhet, medier och andra om regelverket. Införandet av ett ansökningsförfarande när det gäller rätten till övernattningsboende och vissa typer av årskort på tåg kommer initialt att innebära vissa ökade administrativa kostnader för . Dessa kostnader bör dock kunna hanteras inom befintliga resurser. Behovsprövningen av rätten till årskort kommer att leda till vissa besparingar när det gäller kostnaderna för ledamöternas inrikes resor. Remissinstanser som har gett in yttrande Remissinstanser som inte har gett in remissvar Remissinstanser som uttryckligen har avstått från att yttra sig 220Tryck: Riksdagstryckeriet, 2021