frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Utredningens förslag överensstämmer huvudsakligen med riksdagsstyrelsen. Riksdagsstyrelsen förtydligar dock att ledighet som uppgår till medför rätt till logiersättning även under ledigheten. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar. anser att det inte är rimligt med en övergångsbestämmelse beträffande logiersättning, då mandatperioden för alla riksdagsledamöter är och det är rimligt att nya regler gäller alla ledamöter som påbörjar en ny mandatperiod på samma sätt. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Rätten till övernattningsbostad bör regleras tydligare Riksdagsstyrelsen delar utredningens uppfattning att regelverket kring över- nattningsbostad bör förtydligas för att underlätta både för ledamöter och . Genom att i ersättningslagen förtydliga att en ledamot som har sitt tjänsteställe mer än 50 kilometer från har rätt till 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG en övernattningsbostad i bostadsbestånd förtydligas rätten till övernattningsbostad samt kopplar ihop rätten med kraven på Ansökan om övernattningsbostad och logiersättning ska efter en ansökan pröva om en ledamot har rätt till övernattningsbostad eller logiersättning. Rätten till övernattningsbostad är kopplad till ledamotens tjänsteställe, som måste vara beläget mer än 50 kilo- En ansökan prövas av . Logiersättning utges endast om övernattningsbostäder inte räcker till eller vid särskilda skäl Riksdagsstyrelsen instämmer i utredningens förslag att det inte längre ska vara valfritt för en ledamot om ledamoten vill ha en övernattningsbostad i bestånd eller ersättning för en egen övernattningslägenhet i form Eftersom det finns lediga lägenheter i Riksdagsför- valtningens bestånd är det inte rimligt att förvaltningen ska betala för tomma övernattningsbostäder och till följd av en ledamots egna val också ha utgifter i form av ersättning för logiersättning. bostäder ska därför i första hand tillgodoses genom förvaltningens över- Kan behovet inte tillgodoses genom förvaltningens bestånd av övernattningsbostäder ska ledamoten kunna få logiersättning. Det bör därutöver finnas en ventil i form av särskilda skäl för logiersättning till följd av ledamotens personliga förhållanden. En ansökan om logiersättning görs i samband med varje öppnande. För det fall tillgången på övernattningsbostäder i bestånd skulle utökas under en valperiod är det inte rimligt att ledamöter med beviljad logiersättning ska riskera att få logiersättningen indragen . under den föregående valperioden har haft logiersättning på grund av att inte kunnat erbjuda denne en övernattningsbostad kan däremot under den nästföljande valperioden inte utgå från att rätten till logiersättning kvarstår om då kan erbjuda en över- Enligt riksdagsstyrelsen är det vidare rimligt att en ledamot t.ex. på grund av familjeförhållanden eller hälsotillstånd ska kunna få logi- ersättning trots att det finns lediga övernattningsbostäder inom förvaltningens När det gäller familjeförhållanden är det tänkbart att en ledamot har flera mycket unga minderåriga barn från vilka ledamoten inte önskar vara åtskild under riksdagsuppdragets utövande i . lägenhet i bostadsbestånd kanske inte rymmer alla i familjen som regelbundet följer med ledamoten till , utan att det för den sakens skull är fråga om att hela familjen flyttar. kunna utgå på grund av särskilda skäl. Riksdagsstyrelsen anser dock att det endast gäller barn, dvs. personer under myndighetsåldern . styrelsen vill här även särskilt framhålla att den omständigheten att en ledamot 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG redan har en bostad/övernattningslägenhet i när riksdagsuppdraget påbörjas inte kan utgöra ett särskilt skäl för logiersättning. Riksdagsstyrelsen hyser förståelse för uppfattning att eftersom alla ledamöter väljs för en valperiod kan det anses rimligt med nya regler för alla från och med varje val. Ändock anser riksdagsstyrelsen att tungt vägande skäl talar för att de ledamöter som före ikraftträdandet har logiersättning ska kunna fortsätta ha det så länge övriga förutsättningar förblir uppfyllda. Om en ledamot med logiersättning upphör att vara ledamot, för att återvända till omfattas ledamoten däremot av de nya reglerna. Vidare bör de gamla reglerna upphöra att gälla för en ledamot som flyttar till en av förvaltningens övernattningsbostäder. Avtal med närstående kan inte ligga till grund för logiersättning När det gäller logiersättning föreslås det vidare att det införs en uttrycklig bestämmelse om att avtal med närstående inte kan ligga till grund för logiersättning. Även om ett avtal med en närstående fysisk eller juridisk person skulle vara rättsligt giltigt, kan lämpligheten av ett sådant avtal enligt riksdagsstyrelsen ifrågasättas, särskilt mot bakgrund av ledamöternas upp- förandekod. Mot denna bakgrund ska logiersättning inte lämnas med anledning av avtal som har ingåtts med en juridisk eller fysisk person som är att anse som närstående till ledamoten. En tydligare reglering av vad som gäller för övernattningsbostad och logiersättning vid ledighet Utredningen föreslår att det ska regleras i ersättningslagen i stället för i tillämpningsföreskriften att en ledamot som är ledig än en månad inte ska få disponera sin övernattningsbostad. Utredningen framhåller att rätten till logiersättning under ledighet redan är reglerad i ersättningslagen. Enligt riksdagsstyrelsen blir det tydligare om det framgår direkt av lagen vad som gäller både beträffande övernattningsbostad och logiersättning vid ledighet. Det ska således regleras i ersättningslagen att för en ledamot som är ledig än en månad upphör dispositionsrätten till övernattnings- bostaden. När det gäller logiersättning föreslås ingen ändring då rätten till logiersättning redan framgår av ersättningslagen. Således ska en ledamot även framöver ha rätt till logiersättning vid ledighet som uppgår till . Det förtydligas dock att ledigheten högst får avse . Om ledigheten överstiger har ledamoten även fortsättningsvis rätt till ersättning bara om det finns särskilda skäl för det. Det innebär inte någon förändring i sak. Bostadskostnader på hemorten kan inte längre ersättas och upphävande av föråldrade uttryck Som utredningen redovisar får enligt 5 kap. 10 § ersätt- ningslagen betala ersättning för en ledamots kostnad för boende på hemorten, om han eller hon inte har rätt till nattraktamente, under förutsättning att det 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG finns synnerliga skäl. Ersättningen får inte överstiga . I förarbetena till bestämmelsen anges att syftet är att göra det möjligt att betala annan bostadskostnad än vad som omfattas av nattraktamentet (1995/96:RFK4 s. 33, bet. 1995/96:KU26 och framst. 2005/06:RS10, bet. 2005/06:KU33, rskr. 2005/06:378). Det kan, anförs det, exempelvis förekomma att någon som anses vara bosatt i och därmed inte är berättigad till nattraktamente också har en bostad kvar i valkretsen. Om ledamoten gör tjänsteresor dit kan det i ett enskilt fall vara motiverat att betala viss ersättning för den bostaden om den utnyttjas i samband med dessa resor. Ersättningen får dock inte överstiga det högsta beloppet för den faktiska logikostnaden. Utredningen noterar att bestämmelsen inte har tillämpats mer än möjligen i något enstaka fall, enligt vad utredningen har kunnat utröna, sedan den Det framgår inte enligt utredningen av förarbetena vad som kan utgöra synnerliga skäl och vilka situationer som bestämmelsen tar sikte på. Enligt utredningen kan det också diskuteras om en sådan ersättning för bostaden på hemorten, dvs. privata levnadskostnader, är förenlig med bestämmelserna om förmånsbeskattning i inkomstskattelagen. föreslår därför att bestämmelsen ska tas bort. utredningens bedömning och föreslår därför att bestämmelsen upphävs. Riksdagsstyrelsen anser även att föråldrade uttryck som övernattningsrum, ersättarrum och övernattningsbostäder i hus ska upphävas, vilket även föreslås av utredningen. 5.11 Avstående från övernattningsbostad, införande av upplåtelseförbud och reglering i lag när dispositionsrätt till en övernattningsbostad inträder Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska införas en möjlighet för en ledamot som har rätt till övernattningsbostad men sällan behöver övernatta i att skriftligen avstå från rätten till övernattningsbostad och i stället, vid ett fåtal tillfällen, få ersättning för hotellövernattning eller tillgång till motsvarande boende i . Det ska regleras i ersättningslagen att en ledamot disponerar över- nattningsbostaden i den vecka då öppnas och till och med den dag då riksdagsuppdraget upphör, om inte något annat framgår av lagen. En bestämmelse om att en övernattningsbostad inte får upplåtas åt någon annan ska tas in i ersättningslagen. Utredningens förslag överensstämmer huvudsakligen med riksdags- styrelsens. Språkliga förtydliganden har gjorts i förhållande till utredningens förslag. Remissinstanserna: Alla remissinstanser tillstyrker förslaget, har inget att invända eller avstår från att lämna synpunkter. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Avstående från rätten till övernattningsbostad i utbyte mot enstaka nätter på hotell Utredningen belyser situationen att en ledamot som är bosatt strax utanför gränsen och normalt dagpendlar till kan disponera en övernattningsbostad för att vara säker på att ha någonstans att övernatta vid t.ex. sena kvällar i kammaren som medför behov av övernattning i . Då utnyttjas övernattningsbostaden väldigt sällan. Möjligheten att kunna avstå från rätten till en övernattningsbostad och i stället vid enstaka tillfällen få ersättning för boende på hotell eller liknande i skulle vara ett ända- målsenligt sätt att frigöra övernattningsbostäder som annars sällan utnyttjas. Riksdagsstyrelsen delar denna uppfattning. För det fall en ledamot som har rätt till övernattningsbostad föredrar att dagpendla från sitt tjänsteställe ska möjligheten för ledamoten att skriftligen kunna välja att avstå från en övernattningsbostad för att i stället kunna övernatta på hotell eller liknande vid enstaka tillfällen införas. Möjligheten till hotellövernattning bör bara gälla ett fåtal tillfällen och utan att ökade kostnader uppstår för jämfört med kostnaden för övernattningsbostäderna. Eftersom möjligheten är valbar för ledamoten krävs enligt riksdagsstyrelsen ett skriftligt avstående där det tydligt framgår för vilken tid ett sådant avstående gäller eller om avståendet gäller tills vidare. Det är inte möjligt att avstå från en övernattningsbostad enstaka dagar, utan ett avstående kräver att ledamoten i förekommande fall flyttar ut från en sådan, eller från början avstår helt från en övernattnings- bostad. En bestämmelse med detta innehåll ska tas in i ersättningslagen. Den tid som ledamoten har tillgång till övernattningsbostaden ska framgå av ersättningslagen Dispositionsrätten till en övernattningsbostad inträffar som huvudregel i den vecka då öppnas efter ett val till och med den dag då riksdagsuppdraget upphör. Detta regleras i föreskriften. Ut- redningen föreslår att bestämmelsen ska flyttas till ersättningslagen då den är av sådan grundläggande betydelse att den bör tas in i lagen. Riksdagsstyrelsen delar uppfattningen att det ska framgå av ersättningslagen att ledamotens dispositionsrätt gäller i den vecka då öppnar, till och med den dag riksdagsuppdraget upphör. Införande av ett upplåtelseförbud Utredningen poängterar att en ledamot inte kan överlåta sin övernattnings- bostad eller rätten till den till någon annan. Av förarbetena framgår också att det som bestämmelserna tar sikte på är att förhindra andrahandsuthyrning (framst. 2015/16:RS7 s. 131). Begreppet överlåta framstår enligt utredningen mot den bakgrunden inte som rättvisande. Ett lämpligare uttryck är upplåta. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Riksdagsstyrelsen instämmer i denna bedömning. är övernattningsbostaden närmast att likna vid en tjänstebostad och det är inte avsikten att någon annan än ledamoten ska ha rätt att utnyttja den. styrelsen anser att detta bör poängteras tydligare genom att uttryckas som ett Genom ett upplåtelseförbud förbjuds andrahandsuthyrning, liksom utlåning av del av eller hela övernattningsbostaden under kortare eller , oavsett om detta sker mot ersättning. Riksdagsstyrelsen vill framhålla att upplåtelseförbudet dock inte hindrar en ledamot från att ha övernattande gäster, vilket regleras i föreskriften och därför inte berörs ytterligare i denna framställning. Det förtydligas att en ersättare ska använda den ordinarie Det bör enligt riksdagsstyrelsen förtydligas i ersättningslagen att en ersättare som träder in i stället för en ledig ledamot och som har rätt till en över- nattningsbostad ska använda den övernattningsbostad som den ordinarie Det förutsätter att den ordinarie ledamoten har en över- nattningsbostad i bostadsbestånd. En ersättare ska inte bli utan en övernattningsbostad om så inte skulle vara fallet. En ersättare utses bara för en ledamot som har beviljats ledighet som överstiger en månad. Genom att reglera i ersättningslagen att en ledamot som har beviljats ledighet än en månad inte får disponera övernattningsbostaden under ledigheten, som föreslås i avsnitt 5.10, blir det tydligt vad som gäller både för den lediga ledamoten och ersättaren. riksdagsstyrelsen ska förtydligandet i ersättningslagen utformas så att en ersättare som har rätt till övernattningsbostad ska använda den ordinarie 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.12Utflyttning från en övernattningsbostad för ledamöter som inte kandiderar i val och införande av en skadeståndsskyldighet Riksdagsstyrelsens förslag: Möjligheten för en ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval att behålla övernattningsbostaden efter valåret tas bort. Det införs en skyldighet i ersättningslagen att ersätta skador i en övernattningsbostad utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då ledamoten disponerar över bostaden. Det- samma gäller om inventarier i övernattningslägenheten som tillhör Riks- dagsförvaltningen skadas eller går förlorade. Ersättningsansvaret ska gälla även skador och förluster som orsakas av någon som vistas i övernattnings- bostaden med ledamotens samtycke. Det införs även en skyldighet för en ledamot att ersätta kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet att städa övernattningsbostaden vid utflyttning eller inte har transporterat bort sina tillhörigheter. Utredningens förslag överensstämmer med riksdagsstyrelsens. Remissinstanserna: Alla remissinstanser tillstyrker förslaget, har inget att invända eller avstår från att lämna synpunkter. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag För att en nyvald riksdag ska kunna inleda sin verksamhet på bästa sätt är det enligt riksdagsstyrelsen nödvändigt att det är möjligt för Riksdagsför- valtningen att ha övernattningsbostäderna klara för användning när leda- möterna anländer till öppnande. Utredningens förslag att ledamöter som inte kandiderar i ett ordinarie val ska lämna förvaltningens övernattnings- bostad utan möjlighet till förlängning framstår därför som väl avvägt och ska införas genom en ändring i ersättningslagen. Någon ändring av gällande regler om utflyttning i andra fall än för ledamöter som inte kandiderar vid ett ordinarie val föreslås inte. Vidare får det enligt riksdagsstyrelsen anses i det närmaste självklart att om en ledamot orsakar skador utöver normalt slitage eller förluster av inventarier tillhörande , ska det ersättas av ledamoten som dispo- nerar övernattningsbostaden. Det ska därför införas en ersättningsskyldighet för sådana situationer om skadorna orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet ledamoten disponerar över övernattningsbostaden. Det är också enligt riksdagsstyrelsen rimligt att en ledamot ska ersätta kostnader som uppstått om ledamoten inte har städat ordentligt, eller inte tömt övernattnings- bostaden på sina privata tillhörigheter i samband med utflyttning. Med städning avses sedvanlig flyttstädning motsvarande den som krävs vid försäljning och flytt från en privat bostad eller hyresrätt. 2021/22:RS25 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.13 Ledamöternas rätt till arbetsrum och införande av en skadeståndsskyldighet Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska regleras i ersättningslagen att en ledamot har rätt att använda ett arbetsrum i den vecka då öppnas, till och med den dag då uppdraget upphör, om inte annat framgår av ersättningslagen. Det ska också regleras i ersättningslagen att vid ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte disponera arbetsrummet. Det förtydligas i ersättningslagen att ett arbetsrum inte får upplåtas till någon annan. Det införs en skyldighet för en ledamot att ersätta skador i ett arbetsrum utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då ledamoten disponerar över arbetsrummet. Detsamma ska gälla om inventarier eller annan utrustning i arbetsrummet som tillhör Riksdags- förvaltningen skadas eller går förlorade. Föråldrade begrepp som ersättarrum och ersättarrum för arbete ska upphävas. Utredningens förslag överensstämmer huvudsakligen med riksdags- styrelsens. Utredningen använder dock uttrycket flytta ut från arbetsrum genomgående, vilket föreslås ändras till lämna arbetsrum. Remissinstanserna: Alla remissinstanser tillstyrker förslaget, har inget att invända eller avstår från att lämna synpunkter. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Dispositionstiden anges i ersättningslagen Ledamöternas rätt till arbetsrum samt vad som gäller beträffande disposition av arbetsrummen, inklusive från vilken tidpunkt dispositionsrätten uppstår, ska enligt riksdagsstyrelsen framgå av ersättningslagen. En ledamots rätt till ett arbetsrum i är redan reglerat i ersättningslagen men bestämmelsens lydelse ska justeras och ge uttryck för att ledamoten har rätt till ett arbetsrum i stället för att ska tillhandahålla ett arbetsrum. Bestämmelser om från och med vilken tidpunkt en ledamot får disponera ett arbetsrum finns i tillämpningsföreskriften. Riksdags- styrelsen delar utredningens bedömning att den regleringen ska flyttas till ersättningslagen utan någon ändring i sak. Regleringen om dispositionsrätt vid ledighet flyttas till ersättningslagen Det ska också regleras i ersättningslagen i stället för i tillämpningsföreskriften att en ledamot som är ledig än en månad inte får disponera arbets- rummet under ledigheten. Bestämmelsen i ersättningslagen om att en ersättare 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG ska, om det är möjligt, använda den ordinarie ledamotens rum ändras så att det tydligt framgår att ersättaren ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum. fanns det särskilda ersättarrum för arbete för det fall ersättaren inte kunde överta den ordinarie ledamotens arbetsrum. Sådana ersättarrum för arbete finns och bestämmelserna härom tas därför bort ur ersättningslagen. Upplåtelseförbud införs i lagen På samma sätt som när det gäller övernattningsbostäder ska det enligt riksdagsstyrelsen framgå av lagen även att ett arbetsrum inte får upplåtas till någon annan. Även beträffande arbetsrum finns det redan reglerat i ersättningslagen att dispositionsrätten är personlig och inte får överlåtas. Enligt riksdagsstyrelsen ska förbudet utformas som ett upplåtelseförbud i ersättningslagen. Således får ledamöter inte byta arbetsrum med varandra. Även i övrigt avses upplåtelseförbudet motsvara det som föreslås beträffande övernattningsbostäder. Införande av en skadeståndsskyldighet Även när det gäller arbetsrum ska det införas en skyldighet för en ledamot att ersätta skador utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet som ledamoten disponerar arbetsrummet. Skade- ståndsskyldigheten ska även omfatta eventuella inventarier och annan utrustning i arbetsrummen som tillhör , som skadas eller går förlorade. Oförändrade regler om fördelning av arbetsrum och om när ett arbetsrum måste lämnas bör även i fortsättningen besluta om vilka arbetsrum som ska ställas till respektive partigrupps förfogande, men partigruppen fördelar liksom tidigare tilldelade arbetsrum bland ledamöterna i sin partigrupp. Någon ändring i sak föreslås inte. Det föreslås inte heller någon ändring i fråga om tidpunkten då en ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval senast måste lämna sitt arbetsrum. Ledamoten får ha kvar arbetsrummet efter , så länge som det är nödvändigt för att ledamoten ska kunna utöva riksdagsuppdraget. 5.14 Reglering av introduktion till ledamöterna Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska inte längre regleras i ersättningslagen att får erbjuda ledamöterna introduktion i arbets- formerna för riksdagsarbetet, språkutbildning och annan vidareutbildning. Utredningens förslag överensstämmer med riksdagsstyrelsens. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om förslagen. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen instämmer i utredningens bedömning att nuvarande bestämmelser om att får erbjuda introduktion och vidareutbildning kan tas bort från ersättningslagen. Det innebär inte att leda- möterna inte längre ska få någon introduktion till arbetsformerna i , men bestämmelser om detta behöver inte finnas i ersättningslagen. Utred- ningen anger att om det över huvud taget behövs bestämmelser i ämnet kan sådana i stället tas in i lagen (2011:745) med instruktion för Riksdagsför- valtningen. Någon sådan lagändring föreslås dock inte av utredningen. Enligt riksdagsstyrelsen är det inte heller behövligt då uppdrag bl.a. är att tillhandahålla resurser och service för bl.a. kammarens, utskottens och riksdagsledamöternas verksamhet. Riksdagsstyrelsen anser därför att introduktion i arbetsformer ryms inom Riksdagsför- valtningens nuvarande uppdrag. 5.15 Reglering av rätt till försäkringar Riksdagsstyrelsens förslag: ska bestämma vad en ledamot har rätt till för försäkringsförmåner i form av grupplivförsäkring, tjänsteförsäkring och arbetsskadeförsäkring. Utredningens förslag överensstämmer med riksdagsstyrelsens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har framfört någon invändning. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Utredningen anger att de försäkringar som är aktuella för ledamöterna är avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S), statens tjänsterese- försäkring och avtalet om personskada (TFA). Riksdagsstyrelsen vill här påpeka att det bestäms genom försäkringsvillkoren om en viss ledamot kan omfattas av respektive försäkringsförmån. råder inte över försäkringsvillkoren. Här vill riksdagsstyrelsen särskilt framhålla att det kan finnas ålderskrav i försäkringsvillkor som innebär att en ledamot inte kan omfattas av försäkringen. Det kan således inte vara fråga om någon ovillkorlig rätt till försäkringsförmåner. För att skapa en följsamhet till eventuellt ändrade försäkringsvillkor ska ledamöter ha rätt till försäkringsförmånerna i enlighet med vad bestämmer. Någon övrig ändring i sak är inte avsedd. 5 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.16 Vissa förtydliganden rörande avgångsförmåner Riksdagsstyrelsens förslag: Det ska tas in bestämmelser i ersättningslagen som förtydligar att både rätten till och pågående utbetalningar av inkomst- garanti respektive ekonomiskt omställningsstöd förskjuts om en tidigare ledamot blir ledamot igen, oavsett om någon utbetalning har påbörjats eller inte. Även vad som kan utgöra särskilda skäl för att förlänga tiden med inkomstgaranti under högst ett ytterligare år ska framgå. För en ledamot som har tjänstgjort som statsråd förtydligas det att statsrådstiden bara får tillgodoräknas vid beräkningen av den sammanlagda respektive sammanhängande tiden i om han eller hon avgick från statsrådsbefattningen innan rätt till inkomstgaranti inträtt enligt för- ordningen om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkrings- förmåner för statsråd, eller enligt motsvarande äldre föreskrifter.