frsrdg · H904RS5 · 2021-12-20 00:00:00 — Framställning till 2021/22:RS5 Kompletteringar till regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter För att stärka skyddet för säkerhet föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter samt i säkerhetsskyddslagen (2018:585). Ändringarna innebär bl.a. följande: •För att uppnå ett skydd liknande det som tillsyn enligt säkerhetsskyddslagen ger, ska det ske en granskning av myndigheternas efterlevnad av regelverket om säkerhetsskydd samt av det interna regelverkets ändamålsenlighet. •Riksdagsförvaltningen, , ombudsmän respektive ska ha en säkerhetsskyddschef. •Det införs en skyldighet att skyndsamt anmäla säkerhetshotande händelser och verksamhet i den egna verksamheten till Säkerhetspolisen. •Riksdagens myndigheter ska ingå säkerhetsskyddsavtal i fler situationer. •Riksdagens myndigheter ska göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning och pröva lämpligheten av utkontrakteringar och liknande förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal, samt i vissa fall samråda med Säkerhetspolisen. •Nuvarande ansvarsfördelning vid säkerhetsprövning av partikanslianställda kvarstår men regleras i lag. •Det införs en bestämmelse i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter om tystnadsplikt för partikanslianställda för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som dessa har fått del av vid deltagande i eller säkerhetskänsliga verksamhet. Förutom ändringar i säkerhetsskyddslagen och i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter föreslår riksdagsstyrelsen en följdändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsför- Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ....................................... Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)............ Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning .................. 3 Ärendet och dess beredning....................................................................... 4 Gällande rätt .............................................................................................. Framväxten av säkerhetsskyddslagen (2018:585) och lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter............. Vem regleringen gäller för ................................................................... Vad som avses med säkerhetsskydd m.m............................................. Skyldigheter för den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet respektive utformningen av säkerhetsskyddet ............................................ 4.11 Internationell säkerhetsskyddssamverkan och säkerhetsintyg ............ 4.12 Tillsyn och administrativa sanktionsavgifter enligt 4.13 Övriga bestämmelser av intresse, däribland tystnadsplikt enligt 5 Det behövs nya bestämmelser i lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter ................................................................... Säkerhetsskyddets betydelse måste lyftas upp...................................... Den lägstanivå som lagstiftaren har lagt fast genom säkerhetsskyddslagen bör gälla hela statsförvaltningen ............................. Nämndmyndigheterna omfattas av merparten av de nya 6 Granskning för att uppnå ett skydd liknande tillsyn enligt Granskning av efterlevnaden av säkerhetsskyddsbestämmelserna och deras ändamålsenlighet........................................................................ myndigheter, efter samråd med Säkerhetspolisen, och säkerhetsskyddschefen har ansvar för granskningen ........................... 6.3Riksdagsförvaltningen, , ombudsmän och ska lämna en redovisning till om vilka granskningar som har beslutats ................................................................. 7 , , ombudsmän och ska ha en säkerhetsskyddschef............................................. 7.1 Det finns ett behov av en säkerhetsskyddschef med ett ansvar som inte får delegeras................................................................................. 7.2 Myndigheterna ska själva få avgöra den organisatoriska 8 En anmälningsskyldighet för säkerhetshotande händelser och 8.1 Säkerhetshotande händelser och verksamhet ska skyndsamt anmälas till Säkerhetspolisen...................................................................... 8.2 Bestämmelserna om personuppgiftsincidenter i EU:s dataskyddsförordning ska inte gälla vid en anmälningsskyldighet till 9 Nya bestämmelser införs om säkerhetsskyddsavtal ................................... 9.1 Skyldigheten att ingå säkerhetsskyddsavtal utvidgas ........................... 9.2 Den utvidgade skyldigheten att ingå säkerhetsskyddsavtal ska ha 9.3 Kopplingen mellan säkerhetsskyddsavtal och säkerhetsprövning 9.4 Tydligare krav på uppföljning av och innehåll för 9.5 Ytterligare åtgärder för att skydda säkerhetskänslig verksamhet som exponeras för utomstående ................................................................. 10 Ansvarsfördelningen vid säkerhetsprövningen av partikanslianställda ska regleras i lag............................................................ 11 En bestämmelse införs om tystnadsplikt för partikanslianställda när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ................................. 12 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser............................................ 13 Konsekvenser av förslagen ...................................................................... 14.1 Förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter...................................... 14.2 Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585)........ 14.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning................. Sammanfattning av utredningens förslag.................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 2.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585). 3.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: , ordförande, (S), (M), (S), (M), i (SD), (MP), (C), (V), (M) och (SD). 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter dels att nuvarande 13 och 14 §§ ska betecknas 21 respektive 22 §§, dels att 3 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast före 13 och 14 §§ ska sättas före nya 21 respektive 22 §§, dels att det ska införas tio nya paragrafer, 3 a, 3 b och 13–20 §§, och närmast före 3 a, 3 b, 17 och 20 §§ nya rubriker av följande lydelse. Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet ska utreda behovet av säkerhetsskydd (säkerhetsskyddsanalys). Säkerhetsskyddsanalysen ska dokumenteras. Med utgångspunkt i analysen ska verksamhetsutövaren planera och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som anges i 5–9 §§ och som behövs med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, förekomst av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och övriga omständigheter. Verksamhetsutövaren ska kontrollera säkerhetsskyddet i den egna verksamheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs enligt denna lag och enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar. Verksamhetsutövaren är skyldig att skyndsamt anmäla säkerhetshotande händelser och verksamhet i den egna verksamheten till Säkerhetspolisen. Granskning 3 a § Som en del i kontrollen enligt 3 § tredje stycket ska en myndighet som anges i 1 §, efter samråd med Säkerhetspolisen, vid behov besluta att göra en granskning av att den verksamhet den svarar för bedrivs enligt denna lag, det regelverk som har meddelats i anslutning till lagen och säkerhetsskyddslagen (2018:585) i En myndighet som anges i 1 § och som avser att genomföra en upphandling, ingå ett avtal eller inleda en samverkan eller ett samarbete med en annan aktör, ska ingå ett säkerhetsskyddsavtal med aktören, om aktören genom förfarandet kan få tillgång till1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. tillämpliga delar samt en granskning av regelverkets ändamålsenlighet. , , ombudsmän och ska skriftligen redovisa vilka granskningar som har beslutats enligt första stycket. Redovisningen ska för del lämnas till finansutskottet och för övriga myndigheters del till . Vid , , ombudsmän och ska det finnas en säkerhetsskyddschef. Säkerhetsskyddschefen ska leda och samordna säkerhetsskyddsarbetet samt granska att verksamheten bedrivs enligt denna lag, det regelverk som har meddelats i anslutning till lagen och säkerhetsskyddslagen (2018:585) i tillämpliga delar. Säkerhetsskyddschefen ska också granska regelverkets ändamålsenlighet. Detta ansvar kan inte delegeras. Om en myndighet som anges i 1 § avser att genomföra en upphandling och ingå ett avtal om varor, tjänster eller byggentreprenader, ska den se till att det i ett säkerhetsskyddsavtal anges hur kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska tillgodoses av leverantören om 1. det i upphandlingen förekommer säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen konfidentiell eller högre, eller 2. upphandlingen i övrigt avser eller ger leverantören tillgång till säkerhetskänslig verksamhet av mot- svarande betydelse för sä- Myndigheten ska kontrollera att Myndigheten ska även ingå ett säkerhetsskyddsavtal med en underleverantör som anlitas för att fullgöra den andra aktörens förpliktelse, om underleverantören genom sitt uppdrag kan få en sådan tillgång till den säkerhetskänsliga verksamheten som anges i första stycket. Ett säkerhetsskyddsavtal ska ingås innan motparten kan få tillgång till den säkerhetskänsliga verksamheten. Mellan myndigheter som anges i 1 § och mellan sådana myndigheter och andra statliga myndigheter gäller kravet på säkerhetsskyddsavtal enligt 12 § endast vid anskaffning av en vara, tjänst eller byggentreprenad. Kravet på säkerhetsskyddsavtal enligt 12 § gäller inte heller när inom ramen för 1 § andra stycket 1 lagen (2011:745) med instruktion för tillhandahåller resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna. Om det finns särskilda skäl får en myndighet som anges i 1 § i enskilda fall besluta om undantag från skyldigheten att ingå säkerhetsskyddsavtal. Ett säkerhetsskyddsavtal ska innehålla de krav på motparten som behövs för att kraven på säkerhetsskydd enligt 3 § ska kunna tillgodoses. Ett säkerhetsskyddsavtal ska även reglera hur en myndighet som anges i 1 § ska få kontrollera att motparten följer säkerhetsskyddsavtalet och att myndigheten har rätt att revidera avtalet om det krävs på grund av ändrade förhållanden. Vid säkerhetsprövning enligt ett säkerhetsskyddsavtal tillämpas bestämmelserna i 3 kap. säkerhetsskyddslagen (2018:585) och föreskrifter som har meddelats i anslutning till de bestämmelserna. En myndighet som anges i 1 § ska kontrollera att motparten följer säkerhetsskyddsavtalet och revidera avtalet om det krävs på grund av ändrade förhållanden. Om motparten inte följer säkerhetsskyddsavtalet, ska myndigheten vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose kraven på säkerhetsskydd. Skyldigheter inför förfaranden som kräver säkerhetsskyddsavtal En myndighet som anges i 1 § och som avser att genomföra ett förfarande som innebär ett krav på säkerhetsskyddsavtal enligt 12 § första stycket ska göra en särskild säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning enligt 18 §. Myndigheten ska också samråda enligt 19 §. Innan ett sådant förfarande som avses i 12 § första stycket inleds ska en myndighet som anges i 1 § genom en särskild säkerhetsskyddsbedömning identifiera vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilken säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som den andra aktören kan få tillgång till och som kräver säkerhetsskydd. Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och övriga omständigheter ska myndigheten pröva om det planerade förfarandet är lämpligt från säkerhetsskyddssynpunkt. Den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och lämplighetsprövningen ska dokumenteras. Om lämplighetsprövningen leder till bedömningen att det planerade förfarandet är olämpligt från säkerhetsskyddssynpunkt, får det inte inledas. 18 § leder till bedömningen att det planerade förfarandet inte är olämpligt från säkerhetsskyddssynpunkt, ska myndigheten innan den inleder förfarandet samråda med Säkerhetspolisen, om det planerade förfarandet innebär att den andra aktören kan få tillgång till 1. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i säkerhetsskyddsklassen hemlig eller högre, eller 2. annan säkerhetskänslig verksamhet av motsvarande betydelse för säkerhet. En anställd vid ett sådant kansli som avses i 3 kap. 6 § lagen (2016:1109) om stöd till parti- grupperna för riksdagsledamöternas arbete i får inte obehörigen röja eller utnyttja säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som han eller hon har fått del av vid deltagande i eller Riksdags- förvaltningens säkerhetskänsliga verksamhet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 12 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för säkerhetsskyddsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) Härigenom föreskrivs i fråga om säkerhetsskyddslagen (2018:585) dels att 3 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 4 c §, av följande lydelse. Säkerhetsprövningen ska utgå från uppgifter som kommit fram när grundutredningen gjordes och den kännedom som i övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats ut efter registerkontroll och särskild personutredning, arten av den verksamhet som prövningen gäller samt omständighet- erna i övrigt. Bedömningen görs av den som be- Bedömningen görs av den som be- slutar om anställning eller annat del- slutar om anställning eller annat del- tagande i den säkerhetskänsliga verk- tagande i den säkerhetskänsliga verk- samheten, om inte annat följer av samheten, om inte annat följer av tredje stycket, 4 a eller 4 b §. tredje stycket, 4 a, 4 b eller 4 c §. Om en myndighet har det bestämmande inflytandet över den prövades lämplighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet hos en enskild verksamhetsutövare, är det i stället myndigheten som gör den slutliga bedömningen. Om det finns anledning till det, ska en tidigare gjord bedömning av en persons lämplighet att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten omprövas. Den slutliga bedömningen enligt 4 § görs av när det gäller anställda vid sådana kanslier som avses i 3 kap. 6 § lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i som har placerats i säkerhetsklass för deltagande i eller verksamhet. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2021:952. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning ska ha följande lydelse. Artiklarna 33 och 34 i EU:s data- Artiklarna 33 och 34 i EU:s data- skyddsförordning tillämpas inte i skyddsförordning tillämpas inte i som ska rapporteras enligt säkerhets- som ska rapporteras enligt säkerhets- skyddslagen (2018:585) eller före- skyddslagen (2018:585), anmälas en- skrifter som har meddelats i anslut- ligt lagen (2019:109) om säkerhets- ning till den lagen. skydd i och dess myndig- heter, eller rapporteras eller anmälas enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till de lagarna. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2018:1248. 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade om direktiv till en särskild utredare att göra en fortsatt översyn av regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (dnr 1971-2019/20). Bakgrunden till beslutet var att riksdagsstyrelsen i framställningen Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (framst. 2018/19:RS6) nämnt några frågor om tillsyn, anmälnings- och rapporteringsskyldighet samt utkontraktering som behövde utredas och övervägas ytterligare. delade i sitt betänkande (bet. 2018/19:KU16) den uppfattningen. Vidare ansåg utskottet att riksdagsstyrelsen i det fortsatta arbetet borde överväga behovet av att se över även andra frågor av betydelse för säkerhetsskyddet i och dess myndigheter. I översynen ingick att •utreda om det är möjligt att genom andra åtgärder än den tillsyn som regleras i säkerhetsskyddslagen (2018:585) åstadkomma ett motsvarande skydd för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet i och dess myndigheter •analysera behovet och konsekvenserna av en anmälnings- och rapporteringsskyldighet för och dess myndigheter vid säkerhetshotande händelser samt överväga om en sådan ska införas •analysera behovet av ytterligare reglering för att förebygga att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetskänslig verksamhet inom och dess myndigheter utsätts för risker i samband med utkontraktering •analysera behovet av en säkerhetsskyddschef hos och dess myndigheter (dock inte hos nämndmyndigheterna) samt vid behov föreslå vilka uppgifter och befogenheter sådana säkerhetsskyddschefer ska ha och hur sådana uppgifter och befogenheter ska regleras •se över vissa frågor som rör anställda vid partigruppernas kanslier, bl.a. tystnadsplikt, säkerhetsprövning och placering i säkerhetsklass •se över regleringen om tillträde till för tidigare riksdagsledamöter. Vid riksdagsstyrelsens sammanträde överlämnade utredningen betänkandet Kompletteringar till regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (2020/21:URF3). Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga hos (dnr 1971- 2019/20). Förslag till bestämmelser om bl.a. granskning har fortsatt beretts med , ombudsmän, . Myndigheternas svar finns tillgängliga hos (dnr 1971-2019/20). 3 ÄRENDET OCH DESS BEREDNING Rätten till tillträde till för tidigare riksdagsledamöter regleras i riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2019:1) om säkerhet och säkerhetsskydd i , och partikanslierna. Förslaget i denna del kommer därför att behandlas i kommande föreskriftsarbete. Sedan utredningen överlämnade betänkandet har regeringen lämnat propositionen Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194) med bl.a. förslag till nya bestämmelser om säkerhetsskyddsavtal och säkerhetsskyddschef. Bestämmelserna har trätt i kraft (bet. 2021/22:JuU3 och rskr. 2021/22:19). gäller en ny säkerhetsskyddsförordning, säkerhetsskyddsförordningen (2021:955). 4.1Framväxten av säkerhetsskyddslagen (2018:585) och lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter De statliga myndigheterna lyder under delvis olika säkerhetsskyddsreglering. För myndigheterna under regeringen (och även enskilda verksamhetsutövare) gäller säkerhetsskyddslagen (2018:585) och säkerhetsskyddsförordningen (2021:955). Säkerhetsskyddslagen trädde i kraft och ersatte säkerhetsskyddslagen (1996:627). Samma datum trädde även säkerhetsskyddsförordningen (2018:658) i kraft och ersatte säkerhetsskyddsförordningen (1996:633). Säkerhetsskyddsförordningen ersattes av den nuvarande säkerhetsskyddsförordningen. och dess myndigheter har en egen lag i form av lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Även den trädde i kraft . Den lagen är dock inte lika omfattande som säkerhetsskyddslagen. I vissa delar gäller i stället säkerhetsskyddslagen, närmare bestämt bestämmelserna om säkerhetsskyddsklasser i 2 kap. 5 §, säkerhetsprövning i 3 kap. och säkerhetsintyg i 5 kap. Det framgår av 1 kap. 3 § första stycket säkerhetsskyddslagen och 10 § lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Arbetet med att ta fram den nuvarande säkerhetsskyddslagen påbörjades . En särskild utredare lämnade betänkandet En ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25), vilket ledde till propositionen Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag (prop. 2017/18:89). Under arbetet med att ta fram den nya säkerhetsskyddsregleringen uppmärksammades att det fanns behov av även andra åtgärder än de som dittills hade föreslagits. En annan särskild utredare fick därför i uppdrag att titta närmare på bl.a. frågan om behovet av en utökad skyldighet att ingå säkerhetskyddsavtal och hur man kan förebygga risker vid utkontraktering, upplåtelse och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet. Utredningen lämnade betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82). Betänkandet resulterade i dels propositionen Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet (prop. 2020/21:13), dels propositionen Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194). Genom den senare propositionen och efterföljande riksdagsbeslut har det införts bl.a. nya bestämmelser om skyldigheter när en annan aktör kan få tillgång till säkerhetskänslig verksamhet, som t.ex. ett utökat krav på när säkerhetsskyddsavtal ska ingås, samt bestämmelser som rör säkerhetsskyddschefen. Med anledning av den nya säkerhetsskyddslagen ansåg att det kunde finnas anledning att utreda säkerhetsskyddet i och dess myndigheter (bet. 2017/18:KU40). Efter ett tillkännagivande av till riksdagsstyrelsen om att se över bestämmelserna om säkerhetsskydd i och dess myndigheter samt föreslå de ändringar som bedömdes vara nödvändiga med anledning av beslut om att anta en ny säkerhetsskyddslag (rskr. 2017/18:420) tog fram en promemoria med förslag till en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. I riksdagsstyrelsens framställning till , Ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (framst. 2018/19:RS6), föreslogs att lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter skulle ersättas av en ny lag. gjorde i sitt betänkande (bet. 2018/19:KU16) endast några små ändringar. 4.2 Vem regleringen gäller för Enligt 1 kap. 1 § första stycket säkerhetsskyddslagen gäller lagen för den som till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd, i lagen kallat säkerhetskänslig verksamhet (se mer om det i avsnittet nedan). Att det står just ”till någon del” innebär att det för lagens tillämplighet inte krävs att hela verksamheten kan anses utgöra säkerhetskänslig verksamhet. I lagen finns också bestämmelser om bl.a. internationell samverkan i övrigt på säkerhetsskyddsområdet, se andra stycket samma bestämmelse. I 1 § lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter anges att lagen gäller i verksamhet vid och ett antal uppräknade myndigheter. Myndigheterna är dels större myndigheter i form av , , ombudsmän samt , dels vissa nämnder som lyder under , nämligen , , , statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner, till ombudsmän och riksrevisorn, , och . Lagen om säkerhetsskydd i och dess myndigheter i fråga gäller alltså även i verksamhet vid . åläggs dock inga skyldigheter som följer av lagen. Den uppgiften ligger i stället på Riksdagsförvaltningen.1 Det kommer också till uttryck i 3 § lagen (2011:745) med instruktion för där det bl.a. sägs att ska svara för säkerheten och krisberedskapen i . bedriver alltså inget eget säkerhetsskyddsarbete utan det görs av . I den mån föreskrifter och liknande från riksdagsstyrelsen och riksdagsdirektören gäller för ledamöter framgår det. 2005/06:RS1 s. 18.