frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Okunskap om regelverket på området bör dock normalt sett inte beaktas vid bedömningen av om mottagaren varit i god tro eller inte. Det finns en omfattande rättspraxis från i fråga om återkrav inom välfärdssystemen som kan ligga till grund för prövningen av återkrav enligt ersättningslagen. Ett krav på återbetalning enligt bestämmelsen preskriberas enligt den allmänna tioåriga preskriptionstiden i preskriptionslagen (1981:130). Beslut om återkrav av pension framställs av . beslutar om återkrav av övriga ersättningar som omfattas av kapitlet. Av tredje stycket följer att återbetalningsskyldigheten gäller även tidigare ledamöter och efterlevande som tagit emot efterlevandepension. Återbetalning av s.k. efterlevandeskydd till inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd regleras däremot i bestämmelserna om återkrav i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. 2 § Den som är återbetalningsskyldig enligt 1 § ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den återbetalningsskyldige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betalningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplanen träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om ränta om Riksdags- förvaltningen eller gjort upp en avbetalningsplan med den återbetalningsskyldige eller om han eller hon medgetts ett betalnings- anstånd. I så fall ska ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) tas ut på beloppet, Det framgår av första stycket. Vidare anges i andra stycket den tidsmässiga utgångspunkten för ränteberäkningen. Övervägandena finns i avsnitt 5.17. 3 § Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om dröjsmålsränta. att ränta enligt 6 § räntelagen ska tas ut på det obetalda beloppet om åter- betalning inte görs inom en månad från det att kravet framställdes. Övervägandena finns i avsnitt 5.17. 4 § Om det finns särskilda skäl får ett återkrav och ränta efterges helt eller I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om att ett krav på återbetalning och ränta får efterges helt eller delvis. Övervägandena finns i avsnitt 5.17. förutsättning för eftergift är att det finns särskilda skäl. så är fallet ska göras utifrån samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller ålder eller av annan an- ledning kan utgöra särskilda skäl. Andra faktorer av betydelse för bedöm- ningen är den enskildes ekonomiska förhållanden, försörjningsbörda, det aktuella beloppets storlek och om den felaktiga utbetalningen orsakats av den enskilde eller av den handläggande myndigheten. Det finns en omfattande rättspraxis från i fråga om eftergift inom välfärdssystemen som kan ligga till grund för pröv- ningen av motsvarande frågor enligt ersättningslagen. 5 § beslutar om återkrav av pension och om eftergift av ett sådant krav. Detsamma gäller krav på ränta. I paragrafen, som är ny, anges att beslutar om återkrav av pension, om eftergift av sådana krav och ränta. I övriga fall av återkrav enligt 14 a kap. beslutar . Det framgår av lagen (2011:745) med instruktion för . 6 § Bestämmelser om återkrav av inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd finns i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att det finns särskilda bestämmelser om återkrav av avgångsförmåner i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. 1 § Beslut av om tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagas. Övriga beslut av enligt denna lag får överklagas till . I paragrafen finns en bestämmelse om överklagande av beslut av Riksdags- förvaltningen. Övervägandena finns i avsnitt 5.18. Ändringen innebär att det hittillsvarande förbudet mot att överklaga beslut i frågor som gäller tillhandahållande av stödåtgärder för att övergå till förvärvsarbete tas bort. 2 § Beslut av enligt 3 kap. 16 § och 19 § tredje stycket, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut enligt 3 kap. 2 § får inte överklagas. Paragrafen anger vilka beslut av som får över- klagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringarna avser följdändringar då paragrafnummer ändras i 3 kap. utan någon ändring i sak. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledamöter som har beviljats logiersättning före ikraftträdandet. 3.De nya föreskrifterna om preskription ska tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 5.23. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten följer att äldre föreskrifter om rätt till logiersättning ska gälla om en ledamot beviljats sådan ersättning före ikraftträdandet av lagen. Den som beviljats logiersättning före ikraftträdandet har således rätt till logiersättning enligt tidigare ordning även efter ikraftträdandet. Av tredje punkten framgår att bestämmelserna om preskription av krav på resekostnadsersättning och traktamente ska tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. Vad gäller tjänsteresor som genomförs dess- förinnan gäller tidigare föreskrifter, dvs. en sexmånadersfrist som endast utgör I ett sådant fall gäller alltjämt en tioårig preskriptionstid. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i 7 § meddelar allmänna råd till lagen. Ändringen innebär endast att det gjorts en språklig korrigering. 7.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess 1 b § Ordföranden och övriga ledamöter i har rätt till ett årsarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar den procentandel av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som framgår av följande uppställning. Paragrafen, som är ny, reglerar arvodet till ordföranden och övriga ledamöter i . Övervägandena finns i avsnitt 5.20. Av paragrafen framgår att ordföranden och övriga ledamöter i nämnden har rätt till ett årsarvode. Arvodena uppgår till procentandelar av talmansarvodet; . Talmansarvodet motsvarar arvodet till statsministern som i sin tur bestäms av . Detta framgår av 3 kap. 1 § ersättningslagen och 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Ersättaren för ordföranden har inte rätt till ett årsarvode, däremot ett sammanträdesarvode. Bestämmelser om det finns i 1 d §. 1 d § Ersättaren för ordföranden i har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i beslut har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. Paragrafen, som är ny, reglerar arvodet till ersättaren för ordföranden i . Bestämmelser om arvode till övriga befattnings- havare i nämnden finns i 1 b §. Övervägandena finns i avsnitt 5.20. Av paragrafens första stycke framgår att ersättaren för ordföranden har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet uppgår till en procentandel av talmans- arvodet; . Talmansarvodet motsvarar arvodet till statsministern som i sin tur bestäms av . Detta framgår av 3 kap. 1 § ersättningslagen och 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i de beslut som då fattas har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. Detta framgår av paragrafens andra stycke. 2 § För fullgörande av sådana uppdrag som anges i 1 § betalas ett särskilt arvode för en sammanträdesdag som infaller , eller då kammaren inte sammanträder (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till vald ledamot och företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen. Sammanträdesarvode betalas även till 1.ledamot och tjänstgörande ersättare i ledamotsrådet, 2.tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3.suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 4.ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 5.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 6.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 7.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den parlamentariska församlingens verksamhet i i den mån motsvarande ersättning inte betalas från den parlamentariska församlingen, och 8.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamheten iden gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) i den mån motsvarande ersättning inte betalas från kontrollgruppen. Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till en suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt till sammanträdesarvode till befattningshavare i vissa riksdagsorgan. Övervägandena finns i avsnitt 5.21. I tredje stycket har det tagits in en ny punkt som innebär att en ledamot och suppleant i delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brotts- bekämpning (Europol) har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet avser endast sammanträden inom ramen för möten inom den kontrollgruppen. Förberedelsemöten och liknande inför sådana möten omfattas således inte av rätten till arvode. 3 a § Den som fullgör uppdrag i svenska delegation och som lämnar i samband med ett val, har under den återstående delen av delegationens mandatperiod rätt till –arvode enligt 2 § andra stycket 6, –resekostnadsersättningar och traktamente enligt 3 § andra stycket 1, och –teknisk och elektronisk utrustning enligt 7 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Ändringen är en konsekvensändring till följd av ändrad paragrafnumrering i 7 kap. ersättningslagen. 7.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 6 § Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till avlöningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän med tidsbegränsad anställning i . Ersättning för logikostnad betalas med samma belopp som gäller för riksdagsledamöter enligt 6 kap. 4 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. För resor mellan och hemorten betalas dessutom resekostnadsersättning. Ändringen utgör en konsekvensändring till följd av ändrad paragrafnumrering i 6 kap. ersättningslagen. 2021/22:RS27 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 7.5 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst 8 § Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. Bostaden anses som tjänsteställe även för 1. reservofficerare, 2. nämndemän, juryledamöter och andra liknande uppdragstagare i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, hyresnämnd eller arrendenämnd, och 3. personer som tillfälligt anställs hos statliga myndigheter, regioner, kommuner eller hantera eller bidra till att minska konsekvenserna av en specifik händelse i i form av olycka, kris, krig, krigsfara eller annan liknande situation. En riksdagsledamot har sitt tjänsteställe där han eller hon är folkbokförd enligt folkbokföringslagen (1991:481) under förutsättning att det där finns en bostad som är inrättad för permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj och som även disponeras av ledamoten. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska utgöra en skattskyldigs tjänsteställe. I tredje stycket föreslås en ändring som innebär att riksdagsledamöter inte längre ingår i uppräkningen i paragrafen. Istället föreslås det i fjärde stycket regleras vad som gäller för riksdagsledamöter. Den föreslagna bestämmelsen motsvarar 1 kap. 3 a § i lagen (2016:1108) om ersättning till leda- möter. För det fall en riksdagsledamots tjänsteställe inte uppfyller angivna förutsättningar är den inte ledamotens tjänsteställe. Då blir i stället ledamotens tjänsteställe enligt huvudregeln i första stycket den plats där ledamoten utför huvuddelen av sitt arbete, dvs. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 7.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för 1 § ska i enlighet med 1.3 kap. 2 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, 2.3 kap. 13–19 §§ samma lag besluta om återbetalning av arvode, 3.12 kap. 26–27 §§ samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd, 4.13 kap. 22–23 §§ samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd, 5.9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 6.9 kap. 23 § samma lag besluta om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . I paragrafen anges nämndens uppgifter. Ändringen innebär konsekvens- ändringar i första stycket punkterna 1 och 2 till följd av ändrad paragraf- numrering i 3 kap. Vidare noteras i punkten 6 att ordet besluta saknas, vilket nu rättas till. 14 § Bestämmelser om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Paragrafen innehåller i fråga om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden en hänvisning till lagen (1989:185) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodes- lagen). Övervägandena finns i avsnitt 5.20. Ändringen är en följd av att arvodena inte längre ska bestämmas genom beslut av riksdagsstyrelsen utan i stället regleras i arvodeslagen och uppgå till belopp som motsvarar vissa procentandelar av talmansarvodet. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter dels att 2, 3, 5–7 kap. och 10 kap. 8 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 1 kap. 9 § ska utgå, dels att 1 kap. 1, 2, 5–10 §§, 4 kap. 1, 4–6, 8 och 9 §§, 8 kap. 3 §, 9 kap. 4, 17 och 21 §§, 10 kap. 9 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 3, 7, 9, 11, 26, 27, 29, 35 och 36 §§, 13 kap. 3, 5, 9, 22, 23, 25, 31 och 32 §§, 14 kap. 1 och 2 §§ och 15 kap. 1 § och rubrikerna närmast före 1 kap. 3 a, 7 och 8 §§, 4 kap. 1 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya kapitel, 3, 5–7 och 14 a kap. och åtta nya paragrafer, 1 kap. 3 a §, 4 kap. 2 a, 5 a och 6 a §§, 12 kap. 6 a och 36 a §§ och 13 kap. 7 a och 32 §§ av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om ersättning till talmannen, ledamöter och ersättare. –ersättning till talmannen (2 kap.), – arvode (3 kap.), ersättare (3 kap.), – resekostnadsersättning (4 kap.), – traktamente (5 kap.), – övernattningsbostad (6 kap.), logiersättning (6 kap.), elektronisk utrustning (7 kap.), elektronisk utrustning (7 kap.), – barnverksamhet (8 kap.), – ålderspension (9 kap.), – sjukpension (10 kap.), – efterlevandepension (11 kap.), – inkomstgaranti (12 kap.), – omställningsstöd (13 kap.), företagshälsovård (14 kap.), och företagshälsovård (14 kap.), – återkrav (14 a kap.), och UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG BILAGA 1 – överklagande (15 kap). I lagen avses med 1.prisbasbelopp: prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, 2.förhöjt prisbasbelopp: det förhöjda prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 8 §§ socialförsäkringsbalken, 3.inkomstbasbelopp: inkomstbasbeloppet enligt 58 kap. 26 och 27 §§ socialförsäkringsbalken, 4.inkomstindex: inkomstindex enligt 58 kap. 10–12 §§ socialförsäkringsbalken, 5. balansindex: balansindex enligt 5. balansindex: balansindex enligt (2005/684/EG, (2005/684/EG, Euratom), och 7.tjänsteresa: en resa som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas på tjänstestället eller på en förrättningsort. Tjänsteställe 3 a § En ledamot har sitt tjänsteställe i bostaden på den adress där han eller hon är folkbokförd enligt folkbokföringslagen (1991:481) under förutsättning att bostaden är inrättad för permanent boende för ledamoten och dennes familj och även disponeras av ledamoten. Om bostaden inte uppfyller dessa krav utgör ledamotens tjänsteställe. En ersättare har rätt till ersättning Vad som sägs i denna lag om en på samma sätt som en ledamot, om ledamot gäller även talmannen och det inte anges något annat i lagen. en ersättare som utövar uppdrag som ledamot (ersättare), om det inte anges något annat i lagen. Lagen gäller även för talmannen, En ledamot som fullgör uppdrag om det inte anges något annat i lagen som statsråd har under den tiden inte rätt till ersättning enligt denna lag. Bestämmelserna i 3–5, 7 och 14 En ledamot som har beviljats kap. ska tillämpas från och med den ledighet för att tjänstgöra som dag då ledamoten tillträder sitt statssekreterare har under den tiden uppdrag till och efter inte rätt till ersättning enligt denna det att uppdraget upphör. Bestämmelserna i 4 kap. 2, 5 och En ledamot som har beviljats 9 §§ och 5 kap. 1, 4 och 5 §§ ska dock, ledighet av något annat skäl har bara – i fråga om en nyvald ledamot som rätt till ersättning under ledigheten tillträder sitt uppdrag i samband med om det anges i lagen. ett riksdagsval, tillämpas från och fördelat mandaten och fastställt vilka kandidater som valts till ledamöter, och –i fråga om en nyvald ledamot som utses enligt 14 kap. 18 § vallagen (2005:837), tillämpas från och med den dag då utser honom eller henne till ledamot. Bestämmelserna i 8 kap. ska tillämpas från och med den dag då ledamoten tillträder sitt uppdrag till och med den dag då uppdraget upphör. För en ersättare för en annan En ledamot har rätt till ersättning ledamot än talmannen eller ett enligt denna lag från och med den dag då han eller hon tillträder tillämpas 3–5, 7, 8 och 14 kap. endast uppdraget till och efter för den tid som ersättaren enligt bevis det att uppdraget upphörde, om det inte anges något annat i lagen. uppdraget upphör tidigare än vad som anges i beviset tillämpas dock 8 kap. fram till och med den dag då uppdraget upphör och 3–5, 7 och 14 kap. till och efter den dag då uppdraget upphör, dock längst till och med den dag som anges Bestämmelserna i 4 kap. 2, 5 och 9 §§ och 5 kap. 1, 4 och 5 §§ tillämpas från och med den dag då om att ersättaren ska fullgöra ett uppdrag som ledamot. En ledamot som har beviljats En ersättare för någon annan än ledighet från sitt uppdrag under minst talmannen eller en ledamot som en månad i följd har rätt till ersättning för om skälet till ledigheten ersättning som anges i det bevis som utfärdas av något annat förhållande som omfattas av bestämmelserna om rätt till kallas att utöva uppdrag som tidigare än vad som anges i beviset, Med ett offentligt uppdrag avses har ersättaren rätt till ersättning ett uppdrag som ges av från det att uppdraget eller regeringen eller av någon upphörde, dock längst till den dag som anges i beviset. utgör inte ett offentligt Ersättning lämnas inte för tid då en ledamot är statsråd eller statssekreterare. BILAGA 1 UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG tillämpningsföreskrifter till lagen. meddela föreskrifter till lagen. 1 § Talmannen har rätt till ett månatligt arvode som motsvarar arvodet till statsministern. 2 § En ledamot har rätt till ett månatligt arvode som bestäms av . 3 § En vice talman har rätt till ett månatligt tilläggsarvode som uppgår till av ledamotsarvodet. 4 § En ordförande i ett utskott eller i har rätt till ett månatligt tilläggsarvode som uppgår till av ledamotsarvodet. 5 § En vice ordförande i ett utskott eller i har rätt till ett månatligt tilläggsarvode som uppgår till av ledamotsarvodet. 6 § En ledamot, suppleant eller tillfällig ersättare i har rätt till sammanträdesarvode för sammanträden som infaller , och under tid då kammaren inte sammanträder. Detta gäller dock inte ordföranden och en vice ordförande i nämnden. En suppleant i som närvarar vid ett sammanträde utan att delta i de beslut som fattas under sammanträdet har rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar om det. bestämmer arvodets storlek. Arvode som inkomst av anställning 7 § Talmansarvode, ledamotsarvode och tilläggsarvode ska anses som inkomst av anställning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamoten ska i det sammanhanget anses som arbetstagare. 8 § En ledamot har rätt till ledamotsarvode och tilläggsarvode vid ledighet som understiger en månad. Om ledigheten uppgår till minst en månad har UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG BILAGA 1 ledamoten rätt till arvode under ledigheten bara om den beror på offentligt uppdrag, sjukdom, föräldraledighet, vård av närstående eller fullgörande av totalförsvarsplikt. Med ett offentligt uppdrag avses ett uppdrag som ges av eller regeringen eller av någon annan efter bemyndigande av eller regeringen. En anställning utgör inte ett offentligt uppdrag. Arvodesavdrag och ersättning vid sjukfrånvaro och föräldraledighet 9 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet ska det göras avdrag på talmansarvode, ledamotsarvode, tilläggsarvode och arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ i enlighet med vad bestämmer. 10 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet har en ledamot rätt till ersättning i enlighet med vad bestämmer. Arvodesavdrag på ledamotens egen begäran 11 § Om en ledamot av något annat skäl än som anges i 9 och 10 §§ har beviljats ledighet än en månad under tid då arbetsplenum pågår, ska det på ledamotens begäran göras kalenderdagsavdrag för på ledamotsarvode, tilläggsarvode och arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Ersättning för förlorad semester 12 § En ersättare har rätt till ersättning för förlorad semester. Sådan ersättning lämnas endast för den tid som understiger per tolvmånadersperiod. Ersättning för kostnader för En ledamot har rätt till ersättning En ledamot har rätt till ersättning för sina kostnader för tjänsteresor. för sina kostnader för en tjänsteresa. Med en tjänsteresa avses en resa som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som påbörjas En enskild utrikes tjänsteresa ska vara av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget.Riksdagsförvaltningen fastställer för varje valperiod ett belopp som en ledamot får använda för sådana resor.En ersättare som har tjänstgjort eller ska tjänstgöra under sammanlagt har rätt att använda de medel som den ordinarie ledamoten disponerar för enskilda utrikes tjänsteresor. BILAGA 1 UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas vid tjänstestället eller på en förrättningsort. Rätten till ersättning enligt 2 § gäller för