frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — presidium bereder övergripande politiska frågor och har ansvar för den allmänna inriktningen och utvecklingen av verksamhet samt för att denna samordnas med arbetet i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Vidare behandlar presidiet budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad och kan då fatta beslut i dess ställe. presidium består enligt arbetsordningen av en president och en vice president och högst 15 andra av valda medlemmar. Varje land och varje partigrupp ska vara representerade i presidiet. Presidiets medlemmar väljs av plenarförsamlingen. Svenska medlemmar av presidiet var (M), (S), (SD) och (C). Presidiets arbete har påverkats av covid-19-pandemin. Efter att ha träffats fysiskt i samband med januarimötena har man genomfört inte mindre än ett 15-tal digitala möten med tolkning. Detta ska jämföras med ett vanligt år då man håller sex gemensamma möten. Man har dessutom träffats vid informella möten och i mindre konstellationer i större utsträckning än vanligt. Det digitala formatet har medfört en hel del tekniska utmaningar, och behandlingen av en del sakfrågor har fått skjutas . Presidiet har agerat plenarförsamling i större utsträckning än vanligt, vilket har lett till frågor från medlemmar av rådet kring öppenhet och transparens. , den så kallade sessionsveckan, agerade presidiet plenarförsamling och beslutade då i frågor såsom rådets och kontrollkommitténs årsberättelser och betänkanden, Nordiska ministerrådets budgetförslag och handlingsplanen för att realisera ministerrådets Vision 2030. Man genomförde även möten som plenarförsamling med ett stort antal ministrar; med samarbetsministrarna om deras redogörelse för nordiskt samarbete 2020 och med utrikesministrarna och försvarsministrarna om respektive redogörelse. Dessutom mötte presidiet statsministrarna och de ministrar som ansvarar för samhällssäkerhetsfrågor för en politisk dialog som uppföljning av rådets strategi om samhällssäkerhet och ministerrådets svar som presidiet inte var tillfreds med. Därav följde den politiska dialogen som är sista steget i ett ärendes gång mellan parlamentariker- och ministersidan. Presidiet tog utgångspunkt för sitt arbete i det isländska ordförandeskapsprogrammets prioriterade områden: värna demokratin och bekämpa falska nyheter, värna den biologiska mångfalden och stärk kunskaperna i nordiska språk. De ärenden som upptog mycket tid under arbetsåret var samhällssäkerhet och beredskap, budget för och och Vision 2030 och dess handlingsplan. Presidiet har även behandlat med- lemsförslag om den nordiska nyttan i medlemsförslag, avtals- tolkning av nordisk rätt, nordisk samordning i fråga om Magnitskijlagstift- ning, gemensam nordisk linje kopplat till säkerheten i femte generationens mobilnät, nordiska insatser mot högerextremism, koldioxid- neutralitet och EU-kontor. presidium beslutade vid sitt möte att utse färö- iska till ny direktör för rådets sekretariat i . strategi för samhällssäkerhet arbetades fram av presidiet och blev antagen med konsensus på session i . Den nya strategin innefattar samarbeten på områden som exempelvis konfliktförebyggande, cybersäkerhet och polisverksamhet. Därutöver föreslås åtgärder och samarbete om skogsbränder, mat- och energiförsörjning, hälsofrågor, frågor som rör kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot samt de nordiska räddningstjänsterna. Strategin tar upp en bred palett av frågor som handlar om kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt samarbete i och hur man i kriser och katastrofer kan stötta och hjälpa varandra. Flera avtal finns redan på plats, såsom Hagasamarbetet och Nordefco, men rådet menar att det finns behov av förbättringar och en mer systematisk uppföljning, något som inte minst visat sig under covid-19-pandemin. Presidiet beslutade att skicka strategin som en rekommendation till (rek. 2/2020/presidiet). sände presidiet brev till de nordiska statsministrarna där de uppmanades att med tanke på covid- 19-pandemin och dess följder påskynda genomförandet av förslagen i strategin och att minimera de negativa konsekvenserna av stängda gränser och reserestriktioner. Rådet efterfrågade koordinerade insatser för att stärka ekonomierna med fortsatt fokus på en grön och hållbar utveckling och även på sårbara grupper i våra samhällen. Man önskar även se ett stärkt nordiskt internationellt engagemang i organisationer som WHO och EU. inkom svar från ministerrådet på strategin, och med tanke på att rekommendationerna omfattar och berör många olika ämnesområdet erhölls svar från olika ministrar. Presidiet ansåg inte att svaren var tillräckliga och efterfrågade då politisk dialog med statsministrarna och övriga berörda ministrar. Dialogerna hölls i samband med sessionsveckan, men i stort uteblev en övergripande samsyn i problemformuleringarna och hur genomförandet av rekommendationerna ska kunna realiseras framöver. Presidiet avser att fortsätta driva frågorna. Vision 2030 och dess handlingsplaner antog de nordiska statsministrarna en ny vision för , Vision 2030. framtagandet av den fyraåriga handlingsplanen för visionen och har då framfört att man vill inkludera följande: ministerråd för transport, lagstiftningssamarbete, elektrifiering och laddningsstationer på nordiska vägar och hav, nordiska digitala lösningar för offentlig service och privata aktörer, gränsregionalt statistiksamarbete, samhällssäkerhet, demokrati och desinformation, jämställdhet, kultur och hållbar utveckling samt nordisk språkförståelse. Efter covid-19-pandemins inledning har presidiet även betonat gränshinder, undvikandet av nedskärningar i kultursektorn och att man önskar se ett tvåårigt perspektiv på handlingsplanen. har presidiet delvis uttryckt en viss indignation över samarbetet med ministersidan. Flera medlemmar upplever att möten som genomförs inte medger reell dialog och att det inte finns förhandlingsutrymme, att rådets synpunkter inte tas på allvar. Ett exempel på en sådan fråga är rådets enade önskan om att man ska etablera ett nordiskt ministerråd för transportfrågor, detta för att minska utsläpp och nå klimatmålen. I ministerrådets handlingsplan ingår inte ett transportministerråd. Nordisk utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik bidrar med en parlamentarisk dimension i det utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet. Presidiet möter i samband med sessionerna de nordiska utrikesministrarna för en dialog om aktuella frågor. Försvarsfrågor stod även 2020 högt upp på dagordningen i och då med särskilt fokus på totalförsvar och samhällssäkerhet. har länge efterfrågat en uppföljning av Stoltenbergrapporten och en ny säkerhetspolitisk utredning, och den strategi för samhällsäkerhet som rådet antog 2020 anknyter till temat. 2019 beslutade de nordiska utrikesministrarna att ge isländske före detta ministern i uppdrag att utarbeta en oberoende rapport med icke-bindande förslag om hur det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet kan vidareutvecklas. besökte presidium på deras möte och berättade om sitt mandat som särskilt fokuserade på möjligheterna till samarbete för att ta itu med globala klimatförändringar, hybridhot och cyberfrågor samt för att stärka och reformera multilateralismen och den regelbaserade internationella ordningen med mer fokus på totalförsvarsfrågor. I sitt utredningsarbete besökte bland annat och träffade då medlemmar från svenska delegationen till och utrikesutskottet. Rapporten med dess 14 förslag färdigställdes och blev positivt mottagen av rådet. Förslagen handlar om säkerhet sett ur ett brett perspektiv, bland annat föreslås starkare nordiskt samarbete när det gäller klimatdiplomati, samarbete mellan offentlig och privat sektor beträffande energiutbyte, gemensam hållning gentemot i det arktiska området, gemensam hållning gentemot hybridhot och beredskap för pandemier, samt modernisering av multilaterala organisationer. Rådet kommer att driva på för att rapportens förslag ska följas upp och konkretiseras. En första rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet i Nor- diska rådets regi hölls i . talet visade på att det var en lyckad form för att åstadkomma en levande och konstruktiv dialog om frågorna, och det beslutades bli årligt återkommande i landet som har ordförandeskapet i det nordiska försvarssamarbetet Nordefco. I den rådande europeiska säkerhetssituationen är nordiska försvarssamtal och konsultationer särskilt viktiga. hade ordförandeskapet 2020 och arrangerade den årliga konferensen, tillsammans med och Folk & Sikkerhed. Deltog gjorde även försvarsminister Bramsen (S). Konferensen behandlade ämnen inom de politiska, försvars- mässiga och industriella aspekterna av det nordiska försvarssamarbetet. Budget för det nordiska samarbetet 2020 Budgeten för det nordiska samarbetet inom ramen för uppgick till . beslutar om budgetramen och ska enligt genomföra de förslag till ändringar som rekommenderar om det inte finns synnerliga skäl att inte göra det. Budgeten för det nordiska samarbetet 2020 låg kvar nivå. Presidiet och partigruppernas budgetordförande har i förhandlingarna med rekommenderat ändringar i budgetförslaget vilka till stor del har tillmötesgåtts. Presidiet beslutade om inspel till handlingsplaner för de strategiska prioriteringarna i Nordiska ministerrådets vision, efter en remissrunda bland partigrupperna. De ämnen som lyftes fram var inrättandet av ett ministerråd för transport, etablerandet av ett permanent gränsregionalt statistiksamarbete, trygga, hållbara och demokratiska samhällen, desinformation och demokrati, jämställdhet, språkkunskaper och lagstiftningssamarbete. budget uppgick till . Utgångspunkten för beräkningen av bidrag till de gemensamma kostnaderna är den av presidiet antagna budgetramen för delegationernas bidrag om . Det svenska bidraget utbetalas i danska kronor halvårsvis till sekretariat i . På grund av valutakursen och ökade kostnader för tolkning och översättning har bidrag ökat . andel av kostnaderna för beräknas enligt en fördelningsnyckel baserad på BNI och följer Nordiska ministerrådets fördelningsnyckel. betalade av kostnaderna. pris- och löneomräknas budgeten med en årlig ökning med . Under covid-19-pandemiåret har budgeterade medel för exempelvis fysiska möten inte tagits i bruk. Den gemensamma budgeten och de nationella budgetarna har därmed haft överskott. Presidiet har diskuterat om återbetalning till medlemsländerna. Detta ska enligt ekonomireglementet ske som huvudregel, men presidiet kan även välja att binda upp medel för särskilda aktiviteter. Samarbetet med olika aktörer i närområden inleddes i mitten av 1990- talet och har hög prioritet. Samarbetet har vuxit , vad gäller både samarbetspartner och antal politiska sakområden som varit föremål för diskussioner. Det bedrivs nu både bilateralt med parlament i grannländer genom ömsesidiga inbjudningar till seminarier och sessioner samt i form av aktivt deltagande i de regionala parlamentariska samarbetsstrukturer som finns för Arktis-, Barents- och Östersjöområdena. internationella strategi –2022 identifierar teman där kan bidra till att göra skillnad. Strategin innebär också en strängare prioritering av internationella arbete. För har framför allt kontakterna och samarbetet på parlamentarisk nivå med , och och de tre baltiska parlamentens församlingen varit av särskild vikt. Presidierna i de båda organisationerna träffas för att diskutera arbetsplaner och samarbete . Därutöver är det samarbetena med den arktiska parlamentarikerkonferensen, CPAR (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region) och den parlamentariska , BSPC () som betonas tillsammans med det fortsatta samarbetet med . har en del kontakter med Beneluxparlamentet och har deltagit digitalt i Beneluxparlamentets sessioner. Ordförandeskapet och flera presidiemedlemmar har också deltagit i trilaterala digitala möten med Beneluxparlamentet och . Gränsfrågor i samband med covid-19-pandemin har varit centrala. I samband med höll dåvarande president (M) och tillträdande president ett möte med senats talman . Båda parterna uttryckte en önskan om mer samarbete, och mötet följdes av en delegationsresa till med president , och . Demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och säkerhetsfrågor var bland de ämnen som diskuterades. EU är ett av tre prioriterade områden i internationella strategi 2018–2022. I strategin understryks särskilt kontakten med Europaparlamentarikerna. Det finns en strävan i att förtydliga kontakterna med och de nordiska Europaparlamentarikerna. för rådet besökt parlamentet har man bland annat diskuterat utrikes- och sä- kerhetsfrågor, energifrågor, Östersjöfrågor, antibiotikaresistens och digitali- planerade man för tre seminarier i på temana digi- talisering, antibiotikaresistens och energi. Dessa fick på grund av pandemin Presidiet har betonat vikten av samordning med de nationella EU-utskotten och enats om att hålla ett årligt möte med de nordiska parlamentens i samband med Cosac. Detta möte ställdes in under har en medarbetare anställd som rådgivare i EU- Medarbetaren har till uppgift att skapa nätverk som är väsentliga för samarbetet mellan och . Tjänsten är en tids- begränsad projektanställning och efter de inledande tre åren är den nu tillfälligt Presidiet upprätthåller kontakterna och samarbetet med . kommer enligt antagna riktlinjer att fortsätta arbeta med ryska parlamentsledamöter, men efter utvecklingen i begränsas antalet fasta årliga evenemang och man tittar i stället på andra alternativ för dialogmöten. Den övergripande situationen har försämrats, men de nordiska länderna och är fortfarande nära grannar, och relationer och kontakter bör till viss grad upprätthållas, särskilt på regional nivå. På grund av covid-19- pandemin genomfördes ej det årliga studiebesöket av ryska parlamentariker till ett av de nordiska länderna, och det blev heller inget sedvanligt möte med tanke på den inställda sessionen. årliga Belarusseminarium skulle ha hållits i Kö- penhamn men blev inställt på grund av covid-19-pandemin. Mot bakgrund av den allvarliga situationen efter valet i utsåg presidiet en separat Be- larusgrupp där (M) ingick. Gruppen genomförde ett digitalt möte med oppositionsledaren och hölls ett möte i med Tikhanovskaja och de danska presidiemedlemmarna och representanter från . Syftet med dessa möten var att inhämta information, visa sitt stöd och höra efter vad kan göra. Det årliga mötet mellan presidierna i och hölls digitalt och fokuserade på situationen i Be- larus. Under mötet gjordes det klart att det baltiska och nordiska parlamentariska samarbetet stöder folket i i deras strävan efter frihet, demokrati, rättsstat, civilsamhälle och mediepluralism. På mötet deltog representanter för de tre människorättsorganisationerna International Media Support, Civil Rights Defenders och samt experter på Be- larus från utrikesministerier som delade sina insikter om situationen i . Samarbetet med grannländer mot väst är också fortsatt prioriterat, och har observatörsstatus i (, och ). Som en följd av utträde ur EU, och för att betona de nära historiska och kulturella banden och vikten av ett fortsatt samarbete, genomfördes en delegationsresa till det skotska parlamentet för att utforska möjligheter till ökat samarbete. Delegationen bestod av rådets president och vice president samt (M). Besöket ansågs vara framgångsrikt och följdes upp med ett digitalt möte . En delegationsresa till och det brittiska parlamentet fick skjutas fram på grund av covid-19-pandemin. 6 Utskotten och kontrollkommittén Utskottet för ett hållbart Utskottet för ett hållbart arbetar med frågor som rör miljö- och naturskydd, klimatet, hållbart användande av naturresurser, jord- och skogsbruk och fiskeriförvaltning. Även livsmedelsfrågor, konsumentskydd, atomsäkerhet och biologisk mångfald är några av de frågor som faller under utskottets ansvarsområde. Svenska medlemmar i utskottet var (S), (C), (M), (MP) och (SD). ersattes (SD) av (SD). Utskottet har haft sex möten, varav fem digitala. Utskottet valde att fokusera på frågor om cirkulär ekonomi, däribland klimatsmart byggande, frågor om hållbar konsumtion, produktion och återvinningsstrategi samt frågor om biologisk mångfald, som också var ett av tre huvudteman i det isländska ordförandeskapsprogrammet för året. Utöver detta har ett antal frågor från föregående år följts upp, bland annat forskning om försurning i haven, övergödning i och arbetet med att reducera matsvinn. Flertalet sakkunniga har deltagit på utskottsmöten i syfte att ge fördjupad information i diverse sakfrågor. Utskottet besöktes bland annat av företrädare för centret för makroekologi, evolution och klimat vid som informerade om naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid samt från Projekt som orienterade om gipsbehandlingar inom jordbruket i syfte att förbättra vattenkvaliteten. Forskare från norska Havsforskningsinstituttet och deltog också i möte med utskottet . Tema för utskottets sommarmöte var cirkulär ekonomi och klimatsmart byggande och var planerat att äga rum i , , med anledning av regionens omfattande arbete med frågorna i sin ambition att bli koldioxidneutrala . Under mötet, som med anledning av covid-19-pandemin hölls digitalt, fick utskottet presentationer om bland annat regionens arbete med hållbar stadsplanering, koldioxidreducering vid nybygganden samt cirkulär ekonomi av representanter från stad, framtidsfonden Sitra och företaget . I samband med sessionsveckan hölls ett samrådsmöte med de nordiska miljö- och klimatministrarna. Vid mötet diskuterades EU:s gröna giv och FN:s avtal om biodiversitet. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Återvinning, matsvinn och avfallshantering Avfallshantering och en gemensam nordisk återvinningsstrategi är en fråga som utskottet jobbat med och som resulterade i en rekommendation till . Ursprungligen syftade medlemsförslaget (A 1758/hållbart) från den socialdemokratiska gruppen bland annat till att säkerställa att avfallsexport endast ska företas till länder som kan dokumentera en miljömässigt försvarbar hantering av avfallet. Efter behandling i utskottet, däribland svar på en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna, beslutade utskottet att justera förslaget till att i stället rikta in sig på verksamheter som kan uppvisa ovanstående krav. poängterar utskottet att avfallet i stället kan bli en resurs om det omhändertas i . rekommenderades också att utarbeta ett förslag till en gemensam återvinningsstrategi samt att stötta forskning kring och utveckling av nya återvinningsstrategier och ”zero-waste”-lösningar (rek. 3/2020/hållbart). Utskottet har länge arbetat med frågor om matsvinn. I slängs det uppemot mat och för att uppnå FN:s hållbarhetsmål 12.3 att minska det globala matsvinnet menar utskottet att det krävs ytterligare insatser. beslutade att rekommendera att ta fram en vägledning och ta initiativ för att reducera matsvinnet och se till att matrester kan omvandlas till energi. På sitt januarimöte behandlade utskottet svar på två skriftliga frågor från som handlade om vilka insatser som tagits för att reducera matsvinnet och resultatet av dessa insatser. Utskottet fann att det till trots av de många insatserna runtom i uppvisat begränsade resultat, och beslutade därför att ta fram ett utskottsförslag. Förslaget antogs och resulterade i att rekommenderade att hålla ett möte om matsvinn, genomföra en kampanj om matsvinn och att 2024 ta fram en rapport för att redovisa hur långt de nordiska länderna kommit för att uppnå målet om en halvering av matsvinnet till 2030 (rek. 5/2020/hållbart). Vid utskottets januarimöte behandlades svaret på en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna (E 12/2019) från en av utskottets medlemmar från den socialdemokratiska gruppen om återbruk av vindkraftsverkspropellrar. I svaret framgår bland annat att en stor del av vindkraftverken återanvänds, men att det finns problem när det kommer till återbruket av propellrarna då de består av ett annat material. Under sitt möte i samband med sessionen behandlade utskottet ett medlemsförslag från Mittengruppen om att ta fram en gemensam nordisk strategi för nedtagning och återanvändning av avfall från vindkraftverksindustrin (A 1852/hållbart). Ett enigt utskott beslutade att arbeta vidare med frågan och att då lägga särskild vikt vid vindkraftverkspropellrarna. Hållbar produktion och konsumtion Under sitt möte behandlade utskottet Nordiska ministerrådets svar på rekommendation om hållbar produktion och konsumtion (rek. 19/2019/hållbart). 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN identifiera fler relevanta produktkategorier där Svanenmärkningen skulle kunna användas, samt att arbeta för en sådan expandering av miljömärkningen. Utskottet var nöjda med ministerrådets svar och beslutade att anse rekommen- dationen som färdigbehandlad för rådets del. Utskottet fortsatte att följa frågan om FN:s globala avtal om biologisk mångfald. Slutförhandlingarna för avtalet skulle ha skett men sköts upp till 2021 med anledning av covid-19-pandemin. Utskottet har arbetat med att arbeta för att en nordisk röst förs fram i förhandlingarna och att de ungas perspektiv tillvaratas. planerade utskottet att delta på ett nordiskt ungtoppmöte i frågan, men detta möte sköts med anledning av pandemin upp. Flera svenska medlemmar i utskottet deltog för utskottets räkning på seminarier och panelsamtal kopplat till biologisk mångfald. (M) deltog på ett digitalt panelsamtal om biologisk mångfald, med fokus på konsekvenserna av minskad biologisk mångfald och hur den biologiska mångfalden kan värnas utan att skapa sociala orättvisor. (MP) höll ett avslutningsanförande under det digitala seminariet ”The and the Nordic capitals: solutions to climate, nature, and biodiversity challenges” som arrangerades av de nordiska huvudstadsregionskontoren i under EU . (M) deltog även i Nordiska ministerrådets arrangemang ”Choosing : A digital summit in the lead up to COP 26”. COP 26 sköts med anledning av covid-19-pandemin . I samband med den digitala sessionen hade utskottet också ett möte med de nominerade till , som hade tema biologisk mångfald. Klimatsmart byggande har på olika sätt behandlats av utskottet och byggindustrin beräknas stå för cirka 5–av de totala utsläppen av koldioxid i . behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om koldioxidreducering vid nybyggnation (A 1812/hållbart) i utskottet. Den socialdemokratiska gruppen ämnade med förslaget bidra till reduceringen av koldioxid under byggnationsfasen, men efter behandling i utskottet framkom en önskan från flera partigrupper om att se närmare på koldioxidreduceringen genom byggnadens hela livscykel, det vill säga allt ifrån materialproduktion till demolering och återbruk av materialet. Detta perspektiv lyftes in i den vidare behandlingen av frågan och under sommarmötet fick medlemmarna bland annat lära mer om stads arbete med klimatsmart byggande och livscykelperspektivet. Arbetet med medlemsförslaget fortgår. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid mötet behandlades även ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om nordiska satsningar på naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid (A 1823/hållbart). Förslaget förespråkar prioritering av naturliga lösningar, exempelvis sådant som minskad skogsavverkning, framför teknologiska lösningar. Under behandlingen av förslaget framkom tveksamhet till detta från den konservativa gruppen och Nordisk frihet då de påpekade att det kan medföra en risk att teknologiska lösningar bortprioriteras. Utskottet enades, på sitt möte i samband med sessionen, om att justera förslaget så att det framgår att naturliga lösningar för att binda och lagra koldioxid ska främjas i stället för prioriteras. Utskottet kommer att arbeta vidare med frågan . Den isländska delegationen lade 2018 fram ett medlemsförslag gällande forskning om försurning av haven.