frsrdg · H904RS6 · 2021-12-20 00:00:00 — Alternativt att endast ha utskottsmöten och voteringar (så att man kan åka hem ). Några andra uttrycker liknande tankegångar på följande sätt: Man skulle kunna ha digital och fysisk. De vill säga att votera och ha fysiska utskottsmöten. kan vara digital och inga voteringar. Debatterna kan ske båda veckorna. Med ett sådant arbetssätt ökar möjligheten för de som vecko- pendlar att kunna vara hemma i valkretsen mer och även ha ett mer ”van- ligt” familjeliv. Jag tycker man bör se över hur man kan kombinera ihop det digitala med fysiskt i . Kan man styra mera voteringarna och när debatter är så att man kanske kan vara i och på hemmaplan men då också kunna ha digitala utskottsmöten man är hemma. Voteringarna kanske man kan samla ihop så man voterar om fler ärenden i stället för bara några stycken. Mår fysiskt bättre av att slippa resor och den stress de innebär. Det väcker frågan om det är optimalt att resa så ofta. Kanske kunde riks- dagsarbetet organiseras på ett mer modernt sätt, tex med må–fre vecka på plats varvat med på hemmaplan. Förmodligen skulle stressen på uppdragets båda delar (hemmaplan/) minskas och arbetet bli ef- fektivare. Dessutom bättre ekonomi och miljö. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Utskottsmöten helt eller delvis på distans Att utskotten skulle kunna sammanträda mer på distans även under mer nor- mala förhållanden lyfts fram av flera respondenter. Det föreslås olika varianter där utskotten sammanträder fysiskt och digitalt varannan vec- ka eller att vissa typer av ärenden (t.ex. rena informationspunkter eller när ex- terna gäster som exempelvis experter, myndighetsföreträdare etc. ska delta) koncentreras till vissa mötesdagar och att det ska vara tillåtet med distansdel- tagande . Några exempel på hur respondenterna har uttryckt sig är följande: Möjligheter att närvara på utskottsmöten digitalt (t.ex. om utskottet har ex- terna gäster för information). Möjlighet att närvara på gruppmöten digitalt (generellt fler digifysiska möten där man kan delta både fysiskt och digitalt i stället för att alla måste vara fysiskt i ). ”Informationsbetonade” aktiviteter som inte kräver så mycket interaktion fungerar bra på distans. beslutsmöten i utskott bör kunna hållas digitalt. Om möjligt bör ären- den delas upp så att beslutsärenden tas på ett möte och beredningsärenden på ett annat. Att ha kortare utskottsmöten med formalia digitalt, absolut. Allt annat är slöseri med allas tid. Möjlighet att fortsätta att ha vissa utskottsmöten på distans skulle frigöra mer tid i valkretsen. Är absolut något att överväga. Kanske kunde man t.ex. ha tisdagarnas utskottsmöten på distans och torsdagarnas fysiskt på plats? Distansarbetet, typ vara på plats på utskott m.m. Digitala veckor då alla utskottsmöten sker digitalt. Hybridmöten (som även betecknas digifysiska möten) där alltså vissa deltar fysiskt på plats i och andra på distans, lyfts också fram som vari- anter på hur det kan vara möjligt att underlätta för distansdeltagande. Hybridmöten/distansmöten i utskottsarbetet som medger att vissa ledamö- ter kan delta på distans. Skulle ge ökade möjligheter att arbeta hemifrån vissa veckor, Hybrid/distansmöten för partiernas gruppmöten. Allt som ökar möjligheten till en högre grad av distansarbete bör behållas. Det finns även exempel på respondenter som pekar på att det borde vara tillåtet att delta på distans under vissa särskilda förutsättningar: Föräldrar som vårdar sjukt barn (vab) borde kunna vara med på möten på distans i t.ex. utskott, gruppmöten osv. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Familj, internationellt arbete och ett effektivare arbetssätt som argu- ment för distansmöten De argument som förs fram för att behålla ett mer digitalt arbetssätt inom ut- skotten – i likhet med som anfördes om kammarens arbete – tycks bl.a. handla om att göra det lättare att kombinera riksdagsuppdraget med en fungerande familjesituation eller med åtaganden på hemorten. Följande enkätsvar fångar detta synsätt: Möjligheten att kunna delta på utskottsmötena på distans, att slippa åka till bara för att sitta på sin stol i utskottet och sen åka hem igen. Jag har varit ensam i mitt utskott utan ersättare, att kunna delta på distans har gjort min familjesituation enormt mycket enklare. Fler möjligheter till digitala möten, både tex utskott och gruppmöten. Det underlättar livspusslet för många och är ett rimligt inslag i ett modernt ar- betsliv. Möjligheten till distansarbete till viss del, eller åtminstone digifysiska mö- ten. Gärna inplanerad rutin, där ledamoten vid veckans ena utskottsmöte (förslagsvis tisdag) utan problem kan delta på distans, medan exempelvis externa besök koncentreras till det andra mötet (i så fall torsdag), vilket då också samordnas med voteringsdagarna. Det skulle underlätta möjligheten att kombinera riksdagsarbetet och Stockholmsresorna med ett något mindre inskränkt familjeliv. Andra pekar på att arbetet blir mer effektivt om man som ledamot slipper till- bringa mycket tid på resande fot: Fler möjligheter till distanssammanträden, inte minst vid utskottens infor- mationsärenden. Det har i många avseenden inneburit ett effektiviserat ar- bete, inte minst tack vare minskad restid. Andra pekar också på att det vore lättare att kombinera utskottsarbetet med internationella åtaganden om deltagande i utskottsmöten på distans blir möjligt även i ett nytt normalläge: Möjligheten att delta på distans vid utskottsmöten är väldigt bra för oss som har internationella uppdrag. Respekt för att man kanske inte ska ha möjlighet att rösta, men att delta och yttra sig räcker. Om du är utomlands på uppdrag av , t.ex. valobservation el. dyl., bör man se över möjligheten att vara med på utskott. Ytterligare ett argument för fortsatt distansarbete sammanhänger med en öns- kan om att ta till vara de digitala erfarenheter som har byggts upp som en följd av att arbetssättet har fått ändras under pandemin: Utskott på distans. Det kommer säkert fler pandemier, varför montera ner systemet för att sedan bygga upp det igenom ? DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Återgång till fysiska utskottsmöten Liksom när det gäller kammarens arbete finns det respondenter som anser att utskottsarbetet i huvudsak bör återgå till de arbetsformer som rådde innan pan- demin. Det huvudsakliga argumentet för detta är att de fysiska interaktioner som uppkommer under och i anslutning till utskottens möten är viktiga för samordning av det egna partiföreträdarnas uppfattningar i en fråga, för att kunna nå uppgörelser över partigränser men också för att bygga sådana förtro- endeskapande relationer som kan vara till gagn på många olika sätt i det poli- tiska arbetet. Några respondenter anser att det vederbörande betecknar bere- dande utskottsmöten på distans (diskussion) bör slopas eller att distansmöten som regel vid utskottssammanträden bör avskaffas. Behåll möjligheterna till distansarbete Utöver det som har redovisats ovan om kammarens och utskottens framtida arbetsformer är det ett antal respondenter som lyfter fram mer allmänt hållna önskemål om att det även i ett nytt normalläge ska vara möjligt med mer di- stansarbete. är det flera som också framhåller behovet av fysiska möten. Följande citat belyser dessa synsätt: Möjlighet att delta på distans bör bibehållas (även om fysiska möten så klart ska vara norm). Behålla möjligheten till digifysiska möten rakt av. Alltid digitala möten när så är möjligt och önskvärt för att minska resandet. Använda fysiska möten till det de är bra på; diskussion, förhandling, nät- verkande osv. Möjligheten att delta i möten på distans, jag tror att det underlättar för många ledamöter i vardagen. Möjligheten att göra vissa arbetsuppgifter på distans har både underlättat deltagande i det lokala och regionala arbetet – möjliggjort möten och besök som annars aldrig hunnits med – och underlättat vardagspusslet och famil- jelivet. Jag tycker att det vore en bra ambition med ett varannanveckassy- stem så att fysiska sammanträden och omröstningar i koncentreras till den ena veckan, den andra ger möjlighet till arbete i valkretsen och familjevård. Om det krävs bör man överväga att ha ett extra voteringstill- fälle och eventuellt en extra ordinarie dag på de fysiska veckorna. En po- sitiv bieffekt skulle ju också bli att mina resor till och från skulle halveras jämfört med det gamla normalläget. Det sparar tid, pengar och miljö. Även här framhålls möjligheterna att kunna kombinera uppdraget som riks- dagsledamot med ett fungerande familjeliv som ett argument för bibehållna eller utökade möjligheter till distansarbete även efter pandemin: DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Bra med vissa distansmöten då och då för att minska resande och möjlig- göra ökad kontakt med valkretsen och någon extra kväll med små barn. Fysisk närvaro behövs vid svåra diskussioner och för långsiktiga relationer med kollegor, men var femte möte kan gott skötas på distans. Vi bör behålla möjligheten att arbeta på distans. Speciellt för de ledamöter som har långt till . Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att underlätta så att det är möjligt att vara riksdagsledamot som man har ett familjeliv med exv. små barn hemma. Mer möjlighet till distansarbete för att få livet i övrigt att gå ihop, inte kra- scha fler relationer, vara en närvarande förälder osv. Jag tänker att några fler plenumfria/distansveckor där utskottsmöten kanske anordnas, men hålls på distans med endast ordförande på plats i . Jag tycker generellt att man seriöst bör fundera på hur riksdagsarbetet kan ändras och moderniseras genom såväl digital teknik som förändringar i kammararbetet så att det blir mindre Stockholmsbaserat och lättare för le- damöter med familj och långa restider att kunna få ett fungerande liv. Tror många riksdagsledamöter funderar både en och två gånger kring omval efter att ha fått tillbringa hemma under pandemin. Möjligheten för mig som småbarnsförälder att kunna vara en del av mina barns liv har kraftigt förbättrats under pandemin. Därtill betonar vissa värdet av att få mer tid över till arbete i den egna valkret- sen framför resande till och från möten i . Fler möten generellt bör hållas digitalt för att möjliggöra arbete hemma i valkretsen. Enligt mig bedrivs det viktigaste riksdagsarbetet inte i sam- manträdesrummen i utan i dialogen med väljarna i den repre- sentativa demokratin. Att kunna jobba från valkretsen fler veckor skulle ge väljarna och valkret- sen en mer närvarande riksdagsledamot. Att distansarbetet har bidragit till en högre effektivitet påpekas av en del re- spondenter. Det handlar då dels om att man slipper tillbringa tid på resande fot, dels om att man kan få till fler (företrädesvis digitala) möten på olika plat- ser runt om i landet på en och . Det framförs även synpunkter på att ledamöternas (och olika riksdagsgrup- peringars) internationella arbete bör kunna bedrivas digitalt i större utsträck- ning. Vidare kan det noteras att någon respondent anser att det definitivt bör vara möjligt med fler distansmöten, men vederbörande anger också förbehållet ”om tekniken fungerar”. Här kan också nämnas att det har inkommit en skrivelse till kommittén un- dertecknad av 14 riksdagsledamöter från samtliga åtta riksdagspartier. Under- tecknarna betecknar sig som ”ledamöter och föräldrar med lång resväg till DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN ”.294 I skrivelsen anförs det liknande tankegångar som i de ovan re- fererade citaten om att verksamheten i under pandemin har visat att det finns goda möjligheter till större flexibilitet i arbetsformerna, utan att det demokratiska arbetet blir lidande. I skrivelsen framförs förslag på vissa för- ändringar i arbetsformer som bl.a. gäller kortare och mer koncen- trerade arbetsveckor i i kombination med förlängda vår- och höst- sessioner. Andra mer tveksamma till distansarbete Andra är mer tveksamma till distansarbete och/eller digitala möten eller pekar på nödvändigheten av att konsekvenserna av förändrade arbetssätt utreds in- nan de görs mer permanenta. Några citat från enkäten som belyser dessa syn- sätt är följande: Jag anser att voteringar i kammaren och utskottssammanträden ska återgå till fysiska möten fullt ut på plats. Möjligen kan det passa vissa att fortsätta på distans, t.ex. på distans. Vårt uppdrag går ut på fysiska möten och besök för att samla in kunskaper. Blir aldrig samma sak digitalt och känner jag mig otillräcklig såsom arbetet fortlöper . Deltagande på distans om man av hälso- eller andra praktiska skäl ej kan närvara fysiskt. Dock ska möten på plats vara huvudregel. har fortsatt att fungera, vilket är mycket viktigt. Vi har fått ge avkall på en del saker men klarar uppgiften. Men i längden går det inte att arbeta på det här sättet. Vi behöver komma tillbaka till normala arbetsfor- mer så snart det är möjligt och ansvarsfullt. Jag anser att extrainsatta utskottsmöten under plenifria veckor på somma- ren samt julimöten bör kunna hållas på distans. Det skulle spara pengar och på miljön vad gäller resor till och från och lösa ut problemet med ledamöter som reser till och från sommarbostad. Jag an- ser också att det bör finnas teknik till att bjuda in myndigheter som ligger långt bort från utskotten samt internationella gäster digitalt till utskottsmö- ten för att utöka nätverkandet utan att behöva långa resor. Fysiska möten med myndigheter och utländska besökare ska givetvis fortsätta men digi- tala träffar kan komplettera och förenkla. Någon menar – i likhet med vad som framgår av det tidigare redovisade ord- molnet i figur C35 – följande: ”Hemarbete har påverkat mig negativt. Arbets- kapaciteten har minskat. Mitt psykiska välmående har påverkats negativt. Ar- betet är tråkigare. 294Ann-Sofie (M), m.fl. (S, M, SD, C, V, KD, L, MP), Till den parlamentariska kom- mittén med uppdrag att genomföra en uppföljning av arbete under coronapande- min (skrivelse, ). DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Vissa andra synpunkter på distansarbete Några respondenter pekar på behovet av en väl fungerande hemarbetsplats och/eller en god distansarbetsmiljö som en faktor som påverkar deras uppfatt- ning om hur väl de anser att det fungerar att arbeta på distans. Det handlar exempelvis om att få stöd för att utforma hemkontoret ergonomiskt med t.ex. möbler eller andra hjälpmedel eller att på något annat sätt få ”bättre möjlighe- ter för arbete på hemorten när hemmet inte räcker till”. Några typiska uttalan- den på detta tema är följande: Bättre förutsättningar att utöva arbetet på distans, framför allt vad avser arbetsmiljö (tillgång till skrivbord, arbetsstolar, internetuppkoppling m.m.) samt driftsäkrare och mer användarvänligare it-miljö (datorer, in- ternetuppkoppling, programvaror m.m.) Vettiga hemarbetsplatser i form av erbjudande om bra stolar och höj- och sänkbara bord. Någon respondent pekar också på vikten av att dra lärdomar från de distansar- betsutmaningar som har uppkommit under coronapandemin och att bygga upp en bättre beredskap för att snabbt kunna ställa om riksdagsarbetet till distans- arbete när det behövs. Som har framgått tidigare var det inte så många av respondenterna som fram- förde synpunkter på de smittskyddsåtgärder som har vidtagits i lo- kaler. I denna ”framtidsinriktade” del av enkäten är det dock några sådana frå- gor som berörs. När det gäller smittskyddsåtgärderna är det flera respondenter som framför önskemål om att det även fortsättningsvis ska finnas tillgång till handsprit i . Någon framför också önskemål om mer frekvent städning av toaletter (). Slopa kravet på munskydd Ytterligare en smittskyddsåtgärd som omnämns bland de som borde avskaffas är den rekommendation om munskydd i kammare och kammarfoajé när av- stånd inte kan hållas som talmannen och gruppledarna kom överens om i feb- ruari 2021. Några av respondenterna uttryckte sig på följande sätt: Munskydd i kammaren är en fånig åtgärd som förmodligen inte har hindrat en enda viruspartikel från att överföras. Kammaren är stor och har varit otroligt glest befolkad för det mesta. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Att krångla med ansiktsmask vid debatter i kammaren sänder signalen att ledamöter är hysteriska/löjliga. Det försvårar dessutom anförandet. Leda- möterna håller den distans som gäller. Tycker att det borde vara hårdare krav ifrån varandra och det blir fånigt med munskydd i kammaren när det är mer än emellan folk. Att munskyddsrekommendation infördes först i samband med utrikespoli- tiska debatten (för att man inte ville skämmas gentemot utländska åhörare) visar på bristande agerande. Förvaltningen bör agera proaktivt och vara ett föredöme för medborgarna. Det bör nämnas att denna rekommendation om att bära munskydd sedermera upphävdes genom en ny överenskommelse mellan talmannen och grupple- darna . Några av respondenterna framhåller att de restriktioner som har införts för externa besök i bör tas bort. Några andra anser att gym bör öppna eller göras tillgängligt med vissa restriktioner. It- och medietekniska framtidsfrågor Mot bakgrund av de utmaningar som har funnits på det it-och medietekniska området i under pandemin är det några ledamöter som i detta sam- manhang pekar på behovet av bättre it-utrustning, bättre uppkopplingsmöjlig- heter i övernattningsbostäderna etc. Någon menar också att it-frågorna måste bli föremål för en särskild utredning efter pandemin med sikte på ökad drifts- säkerhet och på att upprätthålla beslutskapacitet i krissituationer. Det framförs även önskemål om utbildning om distansmöten och om den tek- nik som dessa möten kräver. Byt eller komplettera den befintliga distansmötesplattformen Ett flertal av respondenterna framför önskemål om att den distansmötesplatt- form som tillhandahåller bör överges eller att det bör öppnas större möjligheter att använda alternativa sådana plattformar. Exempel på enkätsvar på detta tema är följande: Ledamöterna bör erbjudas digitala mötessystem med bättre funktionalitet än Skype för att använda i aktiviteter med externa deltagare. Skype funge- rar skapligt när samtliga deltagare finns i it-miljö men betydligt sämre med externa deltagare. Om det inte är möjligt att installera den typen av system i riksdagsdatorerna bör det övervägas om det åtminstone kan användas i ledamöternas Ipads eller med webbklient. Andra pekar på behovet av att finna system för uppdateringar av mjukvara som inte leder till störningar under pågående distansmöten. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN It i hemmet och i övernattningsbostäderna samt alternativ hårdvara Ett antal respondenter framför synpunkter på hur väl den it-utrustning som tillhandahåller fungerar för distansarbete eller att man saknar viss utrustning för att kunna arbeta effektivt på distans. Det handlar bl.a. om att man önskar att få en fast wifi-uppkoppling i sin övernattningslä- genhet. Några ledamöter pekar på problem med den begränsning som har funnits när det gäller överföring av mobildata när frekvensen distansmöten har ökat. Det har upplevts som besvärande eftersom den tillgängliga surfpotten har tagit slut och det då har varit nödvändigt för dem att kontakta it-servicecenter för att få påfyllning. Av informationssäkerhetsskäl och för att säkerställa en god mötesprestanda (större risk att digitala möten påverkas negativt om deltagarna är i rörelse) har ledamöterna uppmanats att använda sina datorer och inte några mobila enheter (mobiltelefoner, läsplattor etc.) bl.a. för möten med utskotten. Vissa ledamöter efterfrågar dock utökade möjligheter att kunna använda de mobila enheterna för fler typer av distansmöten. I enkäten ombads ledamöterna också att redogöra för om det fanns några yt- terligare förändringar som de ansåg att det kan finnas skäl för eller ledning att överväga som en följd av ledamöternas er- farenheter av och arbete . Där- utöver gavs ledamöterna möjlighet att framföra andra eventuella synpunkter. Behåll talmannens och riksdagsdirektörens digitala stormöten Någon ledamot framför positiva omdömen om talmannens och riksdagsdirek- törens gemensamma digitala möten med ledamöterna och önskar att sådana kan genomföras även framöver. Vederbörande framhåller att mötena har gjort att hen har känt sig sedd och att situationen som ledamot har uppfattats som viktig. Hen menar att detta skulle kännas bra även i ett normalläge och anser att ett ”avstämningsmöte” en gång med alla ledamöter kunde vara la- gom. Ökad krisberedskap, säkerhetsklassad information och cykling Några enstaka önskemål om vad som bör övervägas inför ett nytt normalläge gällde följande: •Förbättrad framförhållning genom att det tas fram en tydlig handbok i hur en eventuell framtida kris ska hanteras. Generella kurser i civil beredskap. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN • Tillse möjlighet att dela information på ett säkert sätt för de som hanterar • Främja cykling. Cykeln bör vara förstavalet för alla resor inom innerstad som ledamöter gör, och förstaval för alla som bor inom Ledamöternas syn på som beslutsorgan Det begränsade antalet ledamöter som voterar Kommittén kan konstatera att det är en betydande majoritet av de ledamöter som har besvarat kommitténs enkät som anser att den begränsning i antalet ledamöter som deltar i voteringarna har fungerat bra eller mycket bra. Vissa pekar på att neddragningen var nödvändig givet de smittskyddsrestriktioner som gällde i det omgivande samhället som det sågs som betydelse- fullt att det gick att nå en bred överenskommelse som säkrade att kunde fungera även under de extraordinära förhållanden som pandemin har inneburit och med de anpassningar av verksamheten som därmed har varit nödvändiga. Det ska hållas i minnet att det är fler av de som har besvarat frågan positivt som också har angett att svaret avser de rådande förhållandena med betydande samhälleliga smittskyddsrestriktioner och som uttryckligen eller mer underförstått menar att de i jämförelse med mer normala omständigheter kanske hade svarat annorlunda. Samma mönster uppträder när det gäller voteringarnas genomförande mer specifikt, dvs. en klar majoritet () av de som har besvarat kom- mitténs enkät anser att voteringarna har fungerat bra eller mycket bra. Även här anges dock i flera fall förbehåll för att svaren avser voteringarnas funktion ”under de rådande omständigheterna”. I sammanhanget noterar kommittén att det framförs en del synpunkter i en- käten på hur partierna har valt ut de som ska votera. Olika modeller tycks har förekommit, där covidsmittade, riskgrupper (sjukdom, hög ålder, närstående som tillhör en riskgrupp el. eller de som av reserestriktionsskäl har svårt att resa till sannolikt har ingått bland ”de 55 voterande” i lägre ut- sträckning än andra. Någon pekar t.o.m. på att det är statusen i riksdagsgrup- pen som har använts som kriterium för att välja ut de ledamöter som ska ingå i det berörda partiets ”voteringspatrull”. Det framförs vissa synpunkter på att den valda modellen kringskär enskilda ledamöters möjligheter att utöva sitt personliga mandat och att partiernas urvalsprocesser kan påverka den repre- sentativitet som är en följd av valresultatet. Partierna tycks dessutom ha varit olika strikta när det gäller hur de har sett på att enskilda ledamöter i det egna partiet befinner sig i ”utan DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN anledning” i betydelsen att man inte tillhör de 55 som ska votera eller har något annat legitimt skäl att vara där. En gruppledare uttryckte sig på följande sätt: En utmaning i början var att ledamöterna helst ville verka på plats och ibland ”gjorde sig en del ärenden” i fast de inte var schema- lagda. Man ville gärna vara med och fatta beslut när man ändå var på plats. Det fanns en iver om att få vara med på egna ärenden.