frsrdg · H804RB2 · 2021-02-15 00:00:00 — Framställning till 2020/21:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera I fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisas övergripande vilka ärenden som behandlades vid fullmäktiges sammanträden (nio tillfällen) och vilken information som fullmäktige då fick. Verksamhetsberättelsen beskriver även hur fullmäktige har bedrivit sin kontrollerande funktion. Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om hur vinst ska disponeras. Fullmäktige tillämpar en vinstutdelningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. föreslår fullmäktige att levereras in till statskassan. Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................... Förslag till vinstdisposition .............................................................. Beräkning av vinstdisposition ......................................... resultat uppgår till –. Fullmäktige föreslår att fastställer följande förslag till disposition av resultat för : •6 levereras in till statskassan. •13 tas i anspråk ur . •2 avsätts till . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och har deltagit i beslutet. och har varit föredragande. I anslutning till sin behandling av (bet. 2019/20:FiU23) godkände riksbanksfullmäktiges förslag att basera vinstdispositionen för året vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som har genomförts . Principen innebär i korthet att av det genomsnittliga resultatet ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt, i normalfallet, av det justerade genomsnittliga resultatet ska avsättas till dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta ska avsättas till alternativt tas i anspråk ur resultatutjämningsfonden. Om årets resultat är lägre än av det justerade genomsnittliga resultatet ska högst ett belopp som motsvarar årets vinst avsättas till dispositionsfonden. tillämpar fullmäktige samma beräkningsgrund. Fullmäktige har fått en redovisning för från direktionen (i enlighet med 10 kap. 3 § lagen [1988:1385] om riksbank). Fullmäktige konstaterar att redovisar en förlust på . I resultatet ingår en finansiell riskavsättning om som gjorts i syfte att stärka motståndskraft för framtida förluster. I enlighet med vinstutdelningsprincip och kompletteringarna av denna görs följande justeringar av resultatet när det inleveransgrundande resultatet beräknas: •Det redovisade resultatet har påverkats negativt av en valutakursförlust om . Denna förlust exkluderas vid beräkningen vilket medför att det justerade resultatet blir positivt. •Det redovisade resultatet har inte påverkats av någon guldvärdeeffekt och därför görs heller ingen justering för någon sådan effekt. •En prisförlust om har bokförts som en priseffektminskning på värderegleringskontot i balansräkningen. Fullmäktige har inkluderat denna förlust vid beräkningen av vinstdispositionen. Fullmäktige föreslår enligt redovisningen nedan att levereras in till statskassan. Valutakursförlusten tas i anspråk ur dispositionsfonden. Eftersom årets resultat är negativt avsätts inte av det genomsnittliga justerade resultatet till dispositionsfonden. Eftersom den föreslagna inleveransen justerat med överföringen från dispositionsfonden är lägre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige att skillnaden om avsätts till resultatutjämningsfonden. Beräkningsunderlaget för förslaget till vinstdisposition framgår av bilagan. FÖRSLAG TILL VINSTDISPOSITION FÖR 2020 har i samband med den årliga granskningen av årsredovisning också granskat förslaget till vinstdisposition även om inte har någon skyldighet att uttala sig om förslaget i sig. har inte noterat några avvikelser från den använda vinstutdelningsprincipen. Resultatet uppgår till –. Fullmäktige beslutade att lämna följande förslag till disposition av vinst: •6 levereras in till statskassan. •13 tas i anspråk ur . •2 avsätts till . Fullmäktige föreslår även att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Efter allmänna val utser ledamöter och suppleanter för en mandatperiod . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning som anger övergripande organisation och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank har fullmäktige dessutom till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande är närvarande och får också yttra sig vid direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Fullmäktige lämnar dessutom remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning av fullmäktiges arbete till finansutskott. Fullmäktige sammanträdde vid nio tillfällen . Med anledning av coronapandemin aktiverades krisledning . Eftersom följde råd och rekommendationer fick pandemin påverkan även på fullmäktiges arbete. Endast årets två första sammanträden kunde genomföras på vanligt sätt med samtliga deltagare på plats i riksbankshuset. Därefter hölls alla sammanträden genom en kombination av fysiskt deltagande och deltagande digitalt eller via telefon. Fullmäktige fick vid sina sammanträden information från direktionen och krisledningsgruppen om hur det operativa arbetet anpassats för att begränsa smittspridningen, vilka policyåtgärder direktionen vidtagit för att mildra pandemins effekter på ekonomin samt om läget för kontanthanteringen. Fullmäktige framhöll sin stora uppskattning av det arbete som och dess personal under högt arbetstryck utfört i krisen. har därmed kunnat bidra till att värna svensk ekonomi och lindra de ekonomiska skadorna under den besvärliga situation som befinner sig i. Vid sitt sammanträde beslutade fullmäktige att förlänga mandatet för med en mandatperiod . Fullmäktige beslutade om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog även ställning till deras sidouppdrag. behandlade fullmäktige flera ärenden om framställningar till i samråd med direktionen. Vid sammanträdena , och samrådde direktionen med fullmäktige om tre framställningar till som rörde frågor om Internationella valutafondens finansiering. samrådde direktionen med fullmäktige om en framställning till med förslag till ändring i riksbankslagen för att ska få delfinansiera verksamhet vid en innovationshubb som kandiderat för att BIS ska etablera i . Fullmäktige beslutade i samtliga fall att de inte hade något att invända mot att skickade dessa framställningar till . har sedan beslutat att godkänna framställningarna. Fullmäktige får lämna yttranden över remisser som rör fullmäktiges ansvarsområden. har två remisser besvarats av fullmäktige: Yttrande över slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46) och Yttrande riksdagsöversyn (2020/21:URF1). Den parlamentariska kommittén med uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen lämnade sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46) . direktionen lämnade varsitt yttrande utifrån sina respektive Fullmäktige betonade i sitt yttrande vikten av att principen om en obero- ende Riksbank vidmakthålls i den nya riksbankslagen. att i stora delar utgått från denna princip, men pekade på att utredningen på ett område har valt en lagteknisk lösning som riskerar att leda till att denna princip urvattnas, nämligen förslaget om en indelning av åtgärder i sådana som avser penningpolitik och sådana som avser finansiell Denna uppdelning får betydelse inte bara för direktionens arbete utan även för granskningen av där fullmäktige föreslås få en utö- Fullmäktige ställde sig bakom utredningens förslag som rör finansiella ställning, men föreslog vissa ändringar i syfte att säkerställa ett robust ramverk för vinstutdelning och eget kapital. framförde också synpunkter på hur prisstabilitetsmålet kan preciseras. Både fullmäktige och direktionen påpekade att såväl utredningen som re- missvaren huvudsakligen var skrivna före coronakrisen. När krisen är över och innan beslut om en ny riksbankslag fattas bör det därför prövas, gentemot kris- förloppet och de olika åtgärder som då sattes in, om utredningens förslag om begränsningar i handlingsutrymme är rimliga. Fullmäktige beslutade vid sitt sammanträde om ett yttrande över betänkandet riksdagsöversyn (2020/21:URF1). lade i sitt remissvar endast de förslag i betänkandet som berör fullmäktiges verksamhetsområde: partilösa ledamöters platser i utskotten och beredning av Fullmäktige hade inga invändningar mot förslagen men pe- kade på vissa behov av klargöranden i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Direktionen lämnade ett yttrande över förslagen inom sitt an- Fullmäktige beslutade vid sitt sammanträde att nominera för en förnyad mandatperiod som styrelseledamot i styrelseledamot för perioden –. Uppföljning av direktionens arbete Fullmäktige utövade en del av sin kontrollerande funktion genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete , bland annat genom att utnyttja sin rätt att närvara vid direktionens sammanträden och informella möten. Fullmäktige granskade även direktionen genom sin revisionsfunktion. har haft uppdraget för fullmäktiges räkning . Fullmäktige fastställer en plan för revisionsfunktionens arbete. rapporterade KPMG sin granskning av direktionens utövande av tjänst och efterlevnaden av arbetsordningen liksom granskningen av direktionsledamöternas ansvarsområden. KPMG fann inte vid någon av dessa granskningar några väsentliga brister. Fullmäktige fick även information om årliga granskning av verksamhet. redovisade sina resultat för fullmäktige både inför och i samband med fullmäktiges beslut om förslag till vinstdisposition. När slutfört sin granskning fick fullmäktige ta del av revisionsberättelsen. Därutöver hade ordföranden och vice ordföranden löpande kontakt med internrevision. Direktionens ledamöter deltog vanligtvis i fullmäktiges sammanträden och redogjorde då regelbundet för viktigare beslut och händelser i verksamhet. De redogjorde exempelvis för den aktuella penningpolitiken och arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet. Direktionen informerade också om läget på de finansiella marknaderna, såväl i och som globalt. Information om åtgärder med anledning av coronapandemin var en stående punkt på fullmäktiges agenda. Direktionen informerade även om uppföljningen av tilläggsbidrag till . Fullmäktige fick information om det fortsatta arbetet för att kunna ansluta till ECB:s betalningsplattform TIPS liksom om utvecklingen av Projekt e-kronapiloten. Fullmäktige fick information om direktionens diskussioner kring finansiella riskavsättningar. Fullmäktige fick information om arbetet kring ansökan om att få etablera en innovationshubb i i samarbete med () och några nordiska centralbanker. godkände den lagändring som krävs för att ska kunna finansiera en internationell organisations verksamhet. godkände också att delfinansierar hubben med högst (se även avsnittet Framställningar till ). Fullmäktige fick även information om besluten att publicera en ny referensränta och att anta en svensk anpassning av ramverket TIBER-EU (test av cybersäkerhet i en organisation); om nya föreskrifter för inlösen, om två investeringsärenden liksom om andra frågor kring kontanthanteringen; om hållbarhetsarbete och om diverse säkerhetsfrågor. Vidare fick fullmäktige löpande information om uppföljningen av budgeten och verksamhetsplanen, om uppföljningen av finansiella och operativa risker om resultatet i kapitalförvaltningen och om utfallet i övrigt av verksamheten och om internrevisionens verksamhet. Fullmäktige fick dessutom information om de remissyttranden som De temaluncher som fullmäktige brukar bjudas in till där direktionen ger fördjupad information i olika aktuella verksamhetsfrågor kunde med anled- ning av coronapandemin endast hållas i samband med fullmäktiges två sam- De teman som då togs upp var penningtvätt respektive budget och kostnadsutveckling ur ett historiskt perspektiv. band med sammanträdena hölls i stället två digitala föredragningar med temat behov av tillväxt i en föränderlig om- värld respektive projekt e-kronapiloten. gjorde fullmäktige en studieresa till där besöktes och fullmäktige träffade Deputy Governor . Genom ambassadens försorg fick fullmäktige dessutom en heldag med flera intressanta föredragningar av representanter från tankesmedjorna , samt Open Europe; akademiker från , form, UK in a Changing Europe samt Economists for Brexit liksom av representanter för och of . Det genomgående temat för dessa föredragningar var brexit och dess konsekvenser för den brittiska ekonomin. Ambassadören hade även bjudit in till en middag med deltagare från främst svenska företag i . 1 Beräkning av inleverans till staten kronor Justering av årets resultat Tillkommer prisförlust bokförd i balansräkningen Beräkning av genomsnittligt justerat resultat av det genomsnittliga justerade resultatet Avrundning till hundratal 2 Beräkning av ianspråktagandet ur Miljoner kronor 2020/21:RB2 BILAGA 1 BERÄKNING AV VINSTDISPOSITION 2020 3 Beräkning av avsättning till Miljoner kronor av det genomsnittliga justerade resultatet Prisförlust bokförd i balansräkningen Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat Tryck: Riksdagstryckeriet, 2021