frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — Dessutom har utskottet det samlade operativa ansvaret för arbetet med gränshinder även om övriga utskott också arbetar med gränshinder inom sina respektive politikområden. Svenska medlemmar i utskottet har varit (S), (V), (L) och (M). har varit utskottets ordförande och har varit vice ordförande. har varit rapportör för energifrågor, för transportfrågor och har fortsatt att vara representant i . Utskottet för tillväxt och utveckling har hållit fler möten än . Totalt hölls sex möten, varav fem digitala. Årets sommarmöte var planerat att hållas i med tema klimat och energi. På grund av covid-19- pandemin ersattes mötet med ett digitalt möte. hade utskottet valt att inte prioritera några särskilda politikområden, utan i stället arbeta med de frågor man får tilldelade. konstaterades dock att utskottet bör bevaka Nordiska ministerrådets strävan om ett mer integrerat och den isländska presidentskapsprioriteringen vad gäller språkförståelse, kopplat till arbetsmarknadspolitik och näringslivsfrågor. Gränshinder var fortsatt en prioriterad fråga för utskottet. Ett antal externa gäster, sakkunniga och experter har bjudits in att delta vid utskottets möten för att ge information och föra dialog om särskilda sakfrågor. har bland annat representanter från svenska , , P27 och sakkunniga vid ministerrådets sekretariat deltagit i utskottets möten. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid utskottets januarimöte hölls ett gemensamt möte med utskottet för kunskap och kultur om livslångt lärande. , direktör på danska utbildnings- och forskningsdepartementet, deltog vid mötet och informerade om planerna för en nordisk konferens om hur unga kan trivas bättre på sina utbildningar. Vid mötet diskuterades även frågan om automatiskt erkännande av högre utbildning i och Agerhus menade att detta redan finns. Vid januarimötet i hölls en politisk dialog med den danska samarbetsministern om en rekommendation om nationella rådgivningskommittéer för gränshinderfrågor i de nordiska länderna (rek. 25/2018/tillväxt). Efteråt konstaterade utskottet att dialogen inte handlat särskilt mycket om själva rekommendationen men då man fört en konstruktiv dialog om gränshinder och fri rörlighet ansåg man trots det ärendet som färdigbehandlat. behandlade utskottet ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om nattåg i (A 1825/tillväxt). Inför mötet hade sekretariatet gjort sonderingar bland tågoperatörer som visat att det sannolikt behöver göras ändringar i det europeiska järnvägsnätet för att öka kapaciteten om nattåg ska kunna bli ett reellt alternativ till flyget. Utskottet var positivt till förslaget men enades om att även godstrafik bör inkluderas. deltog från den svenska statliga nattågsutredningen i utskottets möte för en diskussion om förslaget. antog rekommendationen som innebär att de nordiska regeringarna tillsammans bör öka samarbetet för att återetablera nattågsförbindelser mellan de nordiska länderna och ut i och att samordna godstransporter i (rek. 15/2020/tillväxt). antog en rekommendation om sänkta utsläpp från flyget (rek. 25/2019/tillväxt). Vid utskottets aprilmöte behandlades ett svar från ministerrådet där det framkom att mycket forskning sker inom området. Mot bakgrund av hur flygbranschen påverkats av pandemin tog utskottet beslut om att inte arbeta vidare med frågan. deltog , samordnare för inrikessjöfart på svenska , i utskottets möte för att diskutera ett medlemsförslag om elektrifiering av sjöfart och terminaler (A 1771/tillväxt). Utskottet tog del av synpunkterna och beslutade att man ville höra rederiernas synpunkter innan man arbetar vidare med förslaget. har drivit frågan om ökad säkerhet i sjötrafiken. Frågan togs återigen upp på agendan genom ett medlemsförslag från konservativa gruppen efter att två fraktfartyg gått på grund utanför respektive , där fartygens befälhavare misstänktes för grovt sjöfylleri. Utskottet skickade skriftliga frågor till de nordiska regeringarna om sjösäkerhet och i svaren framkom att samtliga ser allvarligt på onykterhet till sjöss men att länderna har olika regler kring promillegränser och olika påföljder vid brott på området. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN tionen som innebär att de nordiska regeringarna ska verka för nolltolerans mot alkohol ombord på kommersiella fartyg och verka för att införa fler hamnstats- kontroller (A 1786/tillväxt). Ordförande (S) deltog i ett webbinarium om tåg- Efter seminariet beslutade utskottet att skriva ett brev till regeringarna i , , och med en uppmaning om samarbete i frågan om planer i förhållande till TEN-T och EU-finansering. Utskottet har vid upprepade tillfällen bett om en politisk dialog med trans- portministrarna för att bland annat lyfta önskemålet om upprättandet av ett ministerråd för transport. Ingen politisk dialog har hållits . har även engagerat sig i andra transportfrågor, till exempel skrevs ett brev till ministerrådet om behovet av att samordna öppnandet av färjeförbindelserna i Nordisk grön vänster presenterade ett medlemsförslag om skatteflykt (A 1680/tillväxt). Flera föredragningar och seminarier har hållits om frågan . Vid oktobermötet diskuterade utskottet hur man ska arbeta vidare med förslaget. Viss oenighet rådde, men utskottet beslutade att skicka ett brev till ministerrådet med en uppmaning om att prioritera frågan om skatteflykt. hade planerat att hålla ett seminarium om energifrågor i med syftet att inhämta kunskap om energifrågor kopplat till Europeiska kommissionens prioriteringar, men mot bakgrund av covid-19-pandemin fick seminariet skjutas . Vid utskottets möte behandlades ett medlemsförslag från socialdemokratiska gruppen om vätgas (A 1839/tillväxt) med rekommendationer till ministerrådet om att bland annat undersöka hur man kan främja användningen av vätgas på nordisk nivå och utreda till vilken grad de nordiska länderna tillsammans kan nyttja sig av EU-finansiering för utbyggandet och nyttjandet av vätgas. Förslaget behandlas vidare . antog 2019 en rekommendation om ömsesidigt godkännande av utbildningar och yrkesmässiga kvalifikationer inom parallella arbetsområden (rek. 21/2019/tillväxt). behandlade utskottet ett svar från ministerrådet som uppgav att både utbildningssektorn, arbetsmarknadssektorn och arbetar med frågan. Utskottet var nöjda med beskedet men tog beslut om att efterfråga status i arbetet . Vid samma möte behandlades ett svar på en rekommendation om stärkt styrelsekompetens genom säkrad mångfald (rek 24/2019/tillväxt). Utskottet ansåg att svaret saknade 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN konkretion och tydlighet och ville veta hur länderna arbetar med frågan att jämna ut könsbalansen samt vilket lagstöd det finns för kvotering efter kön. Utskottet bad därför om politisk dialog i frågan. behandlade utskottet ett svar från ministerrådet på en rekommendation om goda arbetsvillkor i sjöfarten (rek. 26/2018/tillväxt). Utskottet konstaterade att man ansåg ärendet som färdigbehandlat men önskade träffa ministerrådet för att få en muntlig eller skriftlig redogörelse om hur arbetsmarknadsministrarna arbetar med att motverka den växande arbetslösheten till följd av covid-19-pandemin. deltog från i i utskottets möte, i syfte att ge inspiration till utskottets kommande arbete. lyfte bland annat frågan om vad det nya normala efter pandemin kommer att vara, till exempel i fråga om digitala lösningar för utbildningsinstitutioner och arbetsplatser. Vid utskottets oktobermöte togs beslut om att tillsammans med utskottet för kunskap och kultur arrangera en rundabordskonferens om yrkesutbildningar . Vid samma möte behandlades ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster om att motverka arbetsmarknadskriminalitet i byggsektorn (A1847/tillväxt) . Utskottet gav sekretariatet i uppdrag att undersöka vilka åtgärder som är planerade inom området. antog en rekommendation om nordisk roaming som omfattar och (rek. 1/2020/tillväxt). behandlade utskottet ett svar från digitaliseringsministrarna som var positiva till förslaget, och utskottet ansåg därefter ärendet som färdigbehandlat. Utskottet har arbetat med frågan gällande digitala bipacksedlar till läkemedel (A 1741/tillväxt). Skriftliga frågor har ställts till de nordiska hälsoministrarna och svaren diskuterades vid utskottets aprilmöte. Samtliga ministrar var positiva till förslaget. Under det isländska ordförandeskapet i ministerrådet arrangerades en konferens om frågan och de nordiska hälsoministrarna har även skrivit ett gemensamt brev till om frågan. arbetar aktivt med frågan beslutade utskottet att inte arbeta vidare med förslaget. Utskottet hade planerat att hålla ett seminarium om digitalisering i där bland annat frågan om AI ur ett sekretessperspektiv var tänkt att lyftas. På grund av covid-19-pandemin blev seminariet framflyttat till 2021. Vid oktobermötet diskuterades ett finskt förslag om ett gemensamt nordiskt e-id om att integrera nationella elektroniska identifieringssystem på ett informationssäkert och kostnadseffektivt sätt (A 1848/tillväxt). Utskottet konstaterade att det finns en frustration över hur det tar att realisera ambitionen om ett gemensamt nordiskt e-id och enades om att arrangera en utfrågning med projektet (Nordic-Baltic co-operation on digital identities) för att undersöka status i frågan. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid utskottets möte deltog och som berättade om P27, ett projekt för att skapa möjlighet till överföring av pengar mellan konton i i realtid. Målet är att ska bli den första inte- grerade regionen i världen, för inhemska och gränsöverskridande betalningar. Ett nytt möte med P27 är planerat till . Vid utskottets aprilmöte behandlades ett svar från ministerrådet om utskottets rekommendation om ett arktiskt turistsamarbete (rek. 23/2019/tillväxt). Ut- skottet ansåg att det saknades tydlighet när det gäller de konkreta planerna och valde därför att begära politisk dialog med ansvariga ministrar i frågan. Utskottet har återkommande diskuterat frågan om avskaffad tidsomställning i de nordiska länderna efter ett medlemsförslag från Mittengruppen (A 1815/ tillväxt). Förslaget syftar till att motverka att de nordiska regeringarna drar åt olika håll när tidsomställningen avskaffas. Vid utskottets januarimöte togs beslut om att skicka en skriftlig fråga till de nordiska ländernas regeringar om detta. Regeringarna svarade att konsultationer pågick och att man var måna om att det inte ska uppstå ett lapptäcke av tidszoner, vare sig i EU eller inom . Utskottet ansåg att regeringarna inte har tagit ställning i sak och att det fortfarande var oklart om det finns en risk för att länderna väljer olika lösningar. Till följd av det valde utskottet att skriva ett brev till ansvariga ministrar för att trycka på för att fastlands-Norden och helst även ska välja samma tidszoner. var , europaparlamentariker och rapportör i ärendet, inbjuden till mötet för att ge sin syn på saken. delade utskottets önskan om att säkra koordinering inom och för att underlätta regional integration, inte minst i gränsområdena. antog rekommendationen som innebar att inför ett eventuellt beslut om att fastställa fasta tidszoner samordna detta inom och så att i första hand fastlands-Norden, inklusive , och helst även de baltiska staterna hamnar i samma tidszon (rek. 13/2020/tillväxt). Havsekonomi och bärkraftigt havsbruk från ministerrådets sekretariat deltog vid utskottets majmöte och presenterade ett utkast till samarbetsprogram för fiskeri, havsbruk, jordbruk och skogsbruk, och utskottet fick möjlighet att komma med inspel. Vid utskottets möte behandlade utskottet ett svar på en rekommendation (rek. 30/2019/tillväxt) om att ska vara ledande inom hållbart havsbruk och havsekonomi. Utskottet var inte nöjd med svaret då man ansåg att svaret inte berörde förslaget vad gäller förvaltningszoner och eventuella intressekonflikter mellan näringar. Utskottet enades om att man önskar att 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ministerrådet samordnar svaret med övriga berörda sektorer så att rekommendationen blir besvarad i sin helhet, antingen skriftligt eller genom en politisk dialog. från danska företagsmyndigheten deltog i utskottets aprilmöte för att presentera ett utkast till nytt samarbetsprogram för regionalsektorn för perioden –2024. Utkastet byggde vidare på det nu gällande programmet och kommer att ha tre huvudsakliga fokusområden: grön och inkluderande stadsutveckling, grön och inkluderande landsbygdsutveckling och gröna och innovativa robusta regioner. har antagit en rekommendation om att genomföra planerna i det regionala samarbetsprogrammet (rek. 9/2020/tillväxt). Utskottet bär huvudansvaret för gränshinderfrågor, men många av gränshinderfrågorna hanteras i den arbetsgrupp som ligger under utskottet – gränshindergruppen. I gruppen ingår medlemmar från samtliga utskott och presidiet, samt representant till , (S). Ur den svenska delegationen har (KD), (S) och (C) ingått i gruppen . Gränshindergruppen hade fyra möten, varav tre digitala. Som en följd av gränsstängningar och varierande nationella restriktioner i hanteringen av covid-19-pandemin uppstod många tillfälliga störningar i den fria rörligheten i , något gränshindergruppen ägnade stort fokus till. Dessa störningar påverkade vardagen för många i , särskilt i gränsregionerna. Gränshindergruppen har tagit del av sammanställningar över dessa s.k. coronarelaterade störningar från de gränsregionala informationstjänsterna. En del av störningarna löstes löpande ut medan andra kvarstod. Det rörde sig om störningar såsom inreseförbud, implementeringen av barns umgängesrätt med sina föräldrar i det fall de bor i olika nordiska länder, särbehandling av svenskboende personal på norska arbetsplatser och beskattningsland vid tillfälligt hemarbete. Gränshindergruppen skrev ett brev till de nordiska statsministrarna där de bland annat efterfrågade tydligare regler för vad som gäller vid gränspassage. Gruppen uppmanade även regeringscheferna att verka för en gemensam nordisk strategi för att bättre hantera kriser. Gränshindergruppen har också fokuserat på frågan om varierande byggstandarder mellan de nordiska länderna. Vid januarimötet gästades gruppen av arkitektfirman och och branschorganisationen som informerade i frågan. Vid sommarmötet deltog från och informerade om landets nya byggnationsregler. Vid septembermötet deltog som är ordförande för 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN den nya styrgruppen för harmonisering av byggregler och standarder i , som lyder under , och redogjorde för gruppens kom- Ett möte hölls också mellan gränshindergruppen och Nordiska minister- rådets Gränshinderråd då man diskuterade situationen i under pandemin och informerade varandra om sin verksamhet. gruppen behandlade även frågor om ett nordiskt e-id och bransch- har utskottet även arbetat med flera medlemsförslag relaterade Vid januarimötet behandlades ett medlemsförslag från Nordisk frihet om en förenklad process för att använda vårdtjänster i ett annat nordiskt land (A 1832/tillväxt). Förslaget kommer att behandlades vi- I och finns planer på att ändra det nuvarande systemet med personnummer, vilket skulle kunna leda till nya gränshinder. Mot denna bakgrund föreslog Mittengruppen en reform av de nordiska per- sonnumren (A 1849/tillväxt). Förslaget behandlades vid utskottets oktober- möte och beslut togs om att bjuda in samarbetsministrarna till ett möte för att Vid utskottets möte behandlades även ett förslag om att bevara den fria rörligheten i i krissituationer (A 1850/tillväxt) och utskottet gav sekretariatet i uppdrag att ta fram uppgifter om andra initiativ antog en rekommendation om att upprätta en årlig barometer för att mäta nordisk integration (rek. 22/2019/tillväxt). behandlade utskottet ett svar från ministerrådet som såg positivt på idén. skottet var nöjda med svaret och ansåg ärendet som slutbehandlat. Nordiska ministerrådets vision 2030 Som en del av Nordiska ministerrådets arbete med att komma närmare sin vision om att ska vara världens mest hållbara integrerade region till 2030 tas en handlingsplan fram. fick utskotten möjlighet att komma med inspel till detta arbete. Utskottet valde att prioritera inrättandet av ett ministerråd för transport, gemensamma lösningar för elektrifiering och laddningsstationer vid nordiska vägar och hamnar, harmonisering och tillämpning av nordiska digitala lösningar för offentlig service samt för privata aktörer, etablerandet av ett permanent gränsregionalt statistiksamarbete och språkkunskaper. Vid sommarmötet konstaterade utskottet att ministerrådets budget var försenad på grund av covid-19-pandemin. I budgetförslaget gavs följande av utskottet prioriterade arbetsområden ökade resurser: energi, näring, turism, digitalisering, arbetsmarknad och transport. Vid utskottets septembermöte diskuterades budgetförslagen . Utskottet var till stor del nöjt med förslagen men framhöll att man saknar finansiering till ett transportministerråd samt att bör få en mer central roll i det covid-19- relaterade arbetet. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Vid utskottets sista möte för året diskuterades möjliga prioriterade arbetsområden . Några frågor som nämndes var pandemins effekter på arbetsmarknaden, hållbar energi, intelligenta transportsystem och krisen i besöksnäringen. Om omständigheterna tillåter kommet utskottets sommarmöte att hållas i . Utskottet önskar även arrangera en rundabordskonferens om yrkesutbildningar tillsammans med utskottet för kunskap och kultur. Arbetsplanen kommer att diskuteras vidare vid utskottets januarimöte. Utskottet för välfärd i Utskottet för välfärd i behandlar frågor som rör den nordiska välfärdsmodellen, däribland barn och unga, vård och omsorg, funktionshinder samt frågor kring narkotika, alkohol och missbruksproblematik. Inom utskottets ansvarsområde finns även demokratifrågor, jämställdhet, urfolk och mänskliga rättigheter, kriminalitet, migrations- och integrationspolitik samt flyktingfrågor. Svenska medlemmar i utskottet var (M), (S) och (S). Utskottet för välfärd i har haft fem möten, där fokusområdena har varit suicidprevention, jämställdhet på arbetsmarknaden, jämställdhet inom hälsa och uppföljning av metoo. Utskottet har även arbetat med frågor om bland annat narkotikarelaterade skadeverkningar, trygghetsskapande åtgärder, hedersförtryck av barn och unga samt effektivitetsmått för välfärdssektorn. Utskottet utsåg (S) som talesperson för frågor om prostitution och trafficking samt som utskottets representant i gränshindergruppen. (M) utsågs till talesperson för frågor om funktionsnedsättning. Ut- skottet hade ett antal möten med ministrar, sakkunniga, experter och organisationer med syfte att inhämta information inom områden av relevans för utskottets arbete. På grund av covid-19-pandemin var majoriteten av dessa möten digitala. Utskottet fick bland annat besök från familje- och omsorgsminister samt hälso- och omsorgsminister , representanter från , Nomesco, Suicide Zero och projektet ”Sluta skjut”, samt den danska jämställdhets- och samarbetsministern . Utskottet beslutade att suicidprevention skulle vara ett av fokusområdena , bland annat till följd av den socialdemokratiska gruppens medlemsförslag (A 1796/välfärd) som presenterades första gången under temasessionen 2019. Förslaget förordar en suicidprevention i med anledning av 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN statistik över ökat självmordsantal i de nordiska länderna. Till en början avsåg man endast fokusera på självmord bland unga, men efter hand enades utskottet om att även äldre bör omfattas. Utskottet beslöt också att ett medlemsförslag som rörde ungdomsmottagningar i (A 1799/välfärd) skulle skrivas in i betänkandet över förslaget om suicidprevention. Utskottet har under behand- lingen av frågan haft besök från flera ansvariga nordiska ministrar och experter Utskottet fick besök från familje- och om- sorgsminister och generalsekreteraren på Suicide Zero hälso- och omsorgsminister gästade också utskot- tet och informerade om nya handlingsplan som innebär en nollvision för självmord, där stor uppmärksamhet har ägnats åt covid-19 och dess bety- delse för självmordsstatistiken. Medlemsförslaget skickades också på remiss till relevanta myndigheter och organisationer i , där majoriteten ställde sig positiva till att någonting måste göras i frågan. Arbetet resulterade i att rekommenderade att arbeta för att minska självmorden i varje nordiskt land , och att målet på bör vara en nollvision i . derades också att arbeta för en gemensam nollvision för självmord bland alla högriskgrupper i , en nollvision för självmord framför tåg i samt att lyfta ungdomsmottagningar som ett bra exempel på hur man kan minska den psykiska ohälsan bland barn och unga och att genomföra ett toppmöte för ett ökat kunskapsutbyte i fråga om suicidprevention i Till följd av covid-19-pandemins utbrott besluta- des även att man ska fokusera på pandemins konsekvenser när det gäller själv- mordsfrekvensen (rek. 12/2020/välfärd). Utskottet behandlade ett medlemsförslag om ökat nordiskt sam- arbete mot narkotikans skadeverkningar (A 1827/välfärd), väckt av Mitten- Förslaget förordar att de nordiska regeringarna ska ge Nordiska mi- nisterrådet i uppdrag att ta fram en gemensam utvärdering för de nordiska län- dernas narkotikapolitik, i syfte att hitta den bästa strategin för minskade skador av narkotikaanvändning, samt att upprätta en nordisk strategi för att kartlägga och förbättra samarbetet när det gäller narkotikasmuggling. att utskottet önskade mer information bjöds från Nordiskt välfärdscenter in för att upplysa om narkotikarelaterade skadeverkningar. diskt välfärdscenter delgav i en skriftlig kommentar att de inte ansåg medlems- förslaget vara tillräckligt preciserat. Eftersom förslaget är så pass långtgående och kräver stor expertis, poängterades vikten av att beskriva exakt vad det är som utskottet vill uppnå. Med anledning av detta beslutade utskottet att skicka tillbaka medlemsförslaget till Mittengruppen för ytterligare förtydligande. Utskottet behandlade ett medlemsförslag om att minska barns och ungas tillgång till porr i samhället (A 1797/välfärd), väckt av den social- Förslaget behandlades första gången i samband med temasessionen 2019 och sedan även vid sessionen . möte godkände utskottet, efter votering, ett betänkande där man bland annat föreslår att ska rekommendera att 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN tillsätta en utredning för att undersöka hur barn och unga påverkas av porrkonsumtion. Den konservativa gruppen reserverade sig mot beslutet. I samband med utskottets möte behandlades ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen som föreslog att bör rekommendera ministerrådet att genomföra en översyn av samtliga författningar som berör gränsöverskridande ambulans- och sjukvårdstransporter i syfte att främja samverkan på området och bidra till en förbättrad vård vid gränserna (A 1835/välfärd). Utskottet beslutade att inte gå vidare med förslaget i dess nuvarande form men i stället sända en skriftlig fråga till de nordiska regeringarna om vad som görs på området (E 21/2020). Svaret behandlades på mötet och informationen togs för kännedom. Utskottet behandlade medlemsförslaget från den socialdemokratiska gruppen om ett utökat samarbete mellan de nordiska sjukvårdssystemen (rek. 30/2018/välfärd), och vid årets januarimöte behandlades ministerrådets svar på rekommendationen. Syftet med rekommendationen var att underlätta för nordiska invånare att söka och få vård över de nordiska gränserna. Utskottet såg positivt på att löpande arbetat med att genomföra förslagen i rapport Det framtida nordiska hälsosamarbetet. Utskottet konstaterade att det nordiska samarbetet mellan sjukvårdssystemen fortsätter att utvecklas och ansåg därför rekommendationen som färdigbehandlad. Vid sitt januarimöte behandlade utskottet ministerrådets svar på rekommendationen om att bör vara en föregångsregion för att motverka utanförskap (rek. 5/2019/välfärd).