frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — När penningpolitikens måluppfyllelse ska utvärderas behöver man ta hänsyn till hur inflationen har utvecklats, men även till utvecklingen i ekonomin. Dock påverkas både inflationen och ekonomin ständigt av oväntade störningar, vilket innebär att avvikelser från inflationsmålet är regel snarare än undantag. KPIF-inflationen var nära inflationsmål på 2018, medan den var några tiondelar under målet. påverkades inflationssiffrorna i stor utsträckning av effekterna av coronapandemin, vilket innebar att priserna utvecklades svagare och blev mer volatila än . ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET del av prisrörelserna berodde på faktiska prisnedgångar, medan andra var resultatet av tillfälligt ändrade mätmetoder, det vill säga hur skulle behandla priser på produkter som inte längre konsumerades, exempelvis paketresor, idrottsevenemang och teaterbesök, men även hur man skulle samla in prisuppgifter. I genomsnitt var KPIF-inflationen , se tabell 2. Även KPIF-inflationen exklusive energi indikerade att inflationen var låg och under inflationsmålet. Detta mått på inflationen var . Tabell 2 Jämförelse mellan olika inflationsmått Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Källor: SCB. Mängden lediga resurser, det vill säga resursutnyttjandet i ekonomin, påverkar hur priserna och därmed inflationen utvecklas. Resursutnyttjandet kan dock inte mätas exakt och gör därför en bedömning utifrån olika indikatorer, där några av de viktigaste är BNP-gapet, timgapet och sysselsättningsgapet (som visar BNP:s, arbetstimmarnas och sysselsättningens avvikelser från sina respektive uppskattade trender). Dessa indikerade att resursutnyttjandet var betydligt lägre än normalt och att det förväntades ta innan det skulle bli normalt igen (se diagram 9). Nedgången i BNP-gapet var större än i sysselsättningsgapet. Systemet för korttidspermitteringar dämpade nedgången i sysselsättningen och hindrade en större ökning av antalet konkurser. innebar det att arbetade timmar i ekonomin föll mer än sysselsättningen eftersom permitterad personal gick ned i arbetstid men var fortsatt sysselsatta. Arbetslösheten steg kraftigt till följd av coronapandemin (se diagram 10). Utvecklingen skilde sig dock åt mellan olika sektorer. Tjänstesektorn drabbades särskilt hårt och då framför allt hotell- och restaurangnäringen. Efter en i det närmaste trendmässig uppgång i både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet bröts dessa positiva trender. Sysselsättningsgraden föll med . Arbetskraftsdeltagandet föll i samband med pandemiutbrottet men har återhämtat sig och var på ungefär samma nivå som före pandemin. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Diagram 9 BNP-, sysselsättnings- och timgap Anm.: Gapen avser BNP:s, antalet arbetade timmars respektive antalet sysselsattas avvikelse från bedömda trender. De streckade linjerna avser prognos . Källor: SCB och . Diagram 10 Arbetskraftsdeltagande, sysselsättningsgrad och arbetslöshet Arbetslöshet (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Säsongsrensade data. Tre månaders glidande medelvärde. Uppgifterna avser personer i åldern 15– . Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden mäts i procent av befolkningen. Arbetslösheten mäts i procent av arbetskraften. Källa: SCB. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Det penningpolitiska utvecklingsarbetet handlade mycket om coronapandemin och dess ekonomiska konsekvenser. Men utöver det analyserade bland annat olika förändringar i den makroekonomiska miljön som hade observerats redan före pandemin och hur klimatförändringarna kan påverka arbete. fortsatte också föregående års arbete med att öka kunskaperna om olika drivkrafter bakom växelkursens utveckling. Resultat som bland annat belyser försvagningen av kronan mellan 2013 och inledningen på 2020 planeras att publiceras . Flera ekonomiska kommentarer och fördjupningar i den penningpolitiska rapporten behandlade konsekvenserna av coronapandemin. När pandemin slog till med full kraft behövde mer realtidsdata för att det skulle bli möjligt att snabbt få en uppfattning om de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Insamlingen av realtidsdata gjordes från andra myndigheter, från olika hemsidor på internet och i samarbete med olika kommersiella dataleverantörer. Resultaten från detta arbete publicerades i en ekonomisk kommentar. kompletterade också informationen från realtidsindikatorerna genom att telefonintervjua de svenska storföretagen om deras syn på nuläget i ekonomin. I en annan ekonomisk kommentar visades att det har blivit svårare att beräkna tillförlitliga mått på inflationen. Det handlade främst om priserna på produkter som inte längre konsumeras, men även om sättet att samla in prisuppgifter. Pandemin innebar att det blev svårare att jämföra arbetsmarknadsdata mellan olika länder, vilket också togs upp i en ekonomisk kommentar. Jämförelserna försvårades bland annat för att olika länders statliga stöd till korttidspermitteringar (korttidsarbete) följer olika regelsystem. I räknas korttidspermitterade som sysselsatta och får lön. Det blir alltså färre arbetslösa i arbetsmarknadsstatistiken än vad som annars hade varit fallet. system liknar det tyska, men i exempelvis och är permitteringssystemen annorlunda. Anställda som är permitterade på heltid räknas där som arbetslösa i den registerbaserade statistiken. I en fördjupning uppmärksammade att investeringarna ofta minskar i ekonomiska kriser, vilket kan få negativa och långvariga effekter på bland annat produktiviteten. Pandemin kan dessutom snabba på strukturomvandlingar i vissa branscher, framför allt i de branscher som snabbt digitaliseras. Detta kan få positiva effekter på produktiviteten, men det kan också innebära högre arbetslöshet . Om arbetslösheten blir långvarig kan de arbetslösas kunskaper och förmågor försämras och de får då svårare att hitta nya jobb när efterfrågan återhämtar sig. Korttidspermitteringar, fler utbildningsplatser och andra policyåtgärder kan mildra problemen. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Penningpolitik i en ny makroekonomisk miljö I en dynamisk och produktiv marknadsekonomi förändras den makroekonomiska miljön . I ett par artiklar i Penning- och valutapolitik diskuterades några av de förändringar som hade observerats redan före pandemin: –lägre långsiktig realränta –växande skulder hos hushåll och stater –svagare samband mellan inflation och resursutnyttjande –snabbare digitalisering och ”tjänstefiering” av ekonomin. Penningpolitiken behöver förhålla sig till dessa förändringar oavsett pandemin. Dessutom kan vissa av förändringarna – som exempelvis den offentliga skuldsättningen och den snabbare digitaliseringen – förstärkas till följd av pandemin. En förändring som kan påverka den ekonomiska utvecklingen är den globala uppvärmningen som följer av klimatförändringarna. Detta behöver ta hänsyn till för att kunna upprätthålla prisstabiliteten och ett effektivt och säkert betalningsväsende. behöver också delta i den diskussion som förs om huruvida centralbanker kan bidra till att begränsa klimatförändringarna. deltar i denna diskussion bland annat genom att presentera forskning och annan analys som behandlar klimatförändringarnas inverkan på ekonomin. I en artikel i och valutapolitik analyserades till exempel vilka åtgärder som är mest effektiva för att minska utsläppen av koldioxid och i en ekonomisk kommentar diskuterades hur klimatförändringarna kan påverka den långsiktiga realräntan. Som ett led i att anpassa den penningpolitiska analysen till nya omständigheter och inkorporera framsteg från forskningen togs en ny makroekonomisk modell i bruk , . Jämfört med den tidigare modellen är det framför allt omvärldsanalysen som har förbättrats. Artiklar med inriktning på penningpolitik och fördjupningarna i den penningpolitiska rapporten finns publicerade på webbplats, tillsammans med övriga publicerade studier från samtliga avdelningar. åtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi präglade tillgångsförvaltningen . Ett stort antal penningpolitiska transaktioner genomfördes via olika låneprogram och tillgångsköp. Dessa transaktioner ändrade balansräkningens sammansättning och medförde att balansomslutningen ökade kraftigt. Sammantaget över året ökade värdet på totala tillgångar med och uppgick till 1 . har en ständig beredskap för att kunna genomföra olika stödåtgärder. För att säkerställa att denna beredskap är god utvärderar sammansättningen av sina tillgångar minst en gång . Dessutom testar sin förmåga att genomföra åtgärder i regelbundna beredskapsövningar. När coronakrisen bröt ut på allvar bidrog denna beredskap till att snabbt kunde hantera den turbulens som uppstod på de finansiella marknaderna. Finansiella tillgångar och skulder förvaltar finansiella tillgångar för att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag. En stor del av tillgångarna utgörs av guld- och valutareserven. Denna ger möjlighet att vid behov ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta och att intervenera på valutamarknaden. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. har även penningpolitiska tillgångar, som huvudsakligen består av de svenska nominella och reala statsobligationer som köpte –2020 i penningpolitiskt syfte. Till följd av åtgärder i samband med coronapandemin består de penningpolitiska tillgångarna nu även av svenska säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer och företagspapper (företagsobligationer och företagscertifikat). Till de penningpolitiska tillgångarna räknas även utlåning mot säkerhet till penningpolitiska motparter och tillfälliga penningpolitiska motparter. Bland tillgångar finns också fordringar på IMF eftersom är den myndighet i som ansvarar för de skyldigheter som följer av medlemskap i fonden. har beredskap att använda guld- och valutareserven för att låna ut pengar till IMF, som i sin tur lånar ut pengar till länder med betalningsbalansproblem. finansiella skulder består till största delen av inlåning i svenska kronor. Denna inlåning är huvudsakligen en följd av köp 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING av svenska värdepapper och utlåning i svenska kronor. Genom köpen och utlåningen har tillfört en stor mängd likviditet till banksystemet, och när bankerna deponerar en del av sina likvida tillgångar hos uppstår en skuld till bankerna. har även finansiella skulder i utländsk valuta till Riksgälden. Dessa skulder utgörs av amerikanska dollar och euro som lånat upp från Riksgälden i syfte att förstärka valutareserven. Diagram 11 balansräkning respektive 2020 Tillgångar Skulder Tillgångar Skulder Tabell 3 finansiella tillgångar och skulder Anm.: Tabellen visar finansiella tillgångar och skulder i balansräkning. Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. ökade balansomslutningen med till 1 , främst till följd av att köpte värdepapper i svenska kronor för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi (se diagram 11). eget kapital (inklusive årets resultat och värderegleringskonton) minskade med till , vilket huvudsakligen beror på att den svenska kronan förstärktes . Vid utgången av året uppgick värdet på finansiella tillgångar till 1 (se tabell 3). Den totala avkastningen på finansiella tillgångar och skulder uppgick till –6,. Guld- och valutareserven förvaltas så att alltid står redo att uppfylla sina åtaganden. Reserven måste därför vara utformad så att den vid behov kan användas för att ge tillfälligt likviditetsstöd till banker verksamma i , fullgöra del i IMF:s internationella långivning och intervenera på valutamarknaden. Dessutom är reserven utformad för att sprida riskerna och uppnå en långsiktig avkastning som bidrar till att värna finansiella oberoende. beredskap att med kort varsel kunna ge tillfälligt likviditetsstöd i utländsk valuta ställer stora krav på guld- och valutareservens sammansättning. Valutareserven hålls därför till största delen i de valutor där likviditetsstöd kan bli aktuellt och i sådana tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel, främst statsobligationer i amerikanska dollar och euro (se diagram 12). Diagram 12 Guld- och valutareservens sammansättning CAD 16,7 8,8 4,6 Anm.: Diagrammet visar marknadsvärdet på guld- och valutareserven inklusive upplupna räntor. 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Valutareserven förändrades i syfte att uppnå de långsiktiga målen för avkastning och risk direktion beslutar om en finansiell risk- och investeringspolicy som fastställer principerna för investeringar i guld- och valutareserven. Med utgångspunkt i beredskapsbehovet definierar policyn den tillgångs- och valutasammansättning som sätter ramarna för förvaltningen av guld- och valutareserven. Vissa avvikelser från denna sammansättning är dock tillåtna i syfte att minska risken eller öka avkastningen i reserven. tar även hänsyn till hållbarhet i valet av tillgångar genom att väga in vilket koldioxidavtryck tillgångarna i valutareserven har. En förutsättning är dock att hänsynen inte negativt påverkar beredskap. I syfte att uppnå de långsiktiga målen för avkastning och risk som anges i den finansiella risk- och investeringspolicyn ändrade valutareservens sammansättning . De största förändringarna innebar att andelen tillgångar i amerikanska dollar och euro minskades till förmån för utökade andelar tillgångar i kanadensiska dollar, brittiska pund och norska kronor. Dessutom valde att öka valutareservens räntekänslighet eftersom det anses bidra till att ge en högre avkastning. För att ska kunna hålla hög beredskap får valutareservens räntekänslighet dock inte vara för hög. Räntekänsligheten tillåts däremot variera mellan olika tillgångar i olika valutor för att utbytet mellan avkastning och risk ska bli bästa möjliga. minskades valutareservens sammanlagda räntekänslighet i samband med att reserven användes för att mildra de ekonomiska effekterna av coronapandemin. uppgick reservens räntekänslighet till 3,5, mätt som modifierad duration. Valutareserven användes för att mildra de ekonomiska effekterna av coronapandemin genomförde olika åtgärder för att stärka tillgången till likviditet i amerikanska dollar i det svenska finansiella systemet. ökades beredskapen genom att sålde tillgångar i valutareserven motsvarande . Som en förebyggande åtgärd ingick dessutom i samma månad ett avtal med den amerikanska (Federal Reserve) om en swapfacilitet (ömsesidigt valutaarrangemang) på . ökade därmed sin beredskap att erbjuda lån i amerikanska dollar till svenska banker. De likvida medlen från försäljningen i valutareserven placerades initialt på ett konto hos Federal Reserve. För att få högre avkastning, och bibehålla en hög beredskap, valde att placera en stor del av de likvida medlen i räntebärande värdepapper med kort löptid utgivna av (). Med stöd av den ökade beredskapen att tillhandahålla amerikanska dollar införde ett låneprogram där de penningpolitiska motparterna kunde låna av (se även avsnittet Penningpolitiska instrument). lånade ut under detta program. valde att finansiera utlåningen av dollar via valutareserven, vilket innebar att valutaarrangemanget med Federal Reserve inte behövde användas . har en guldreserv som totalt uppgår till guld. Att äger guld beror till stor del på guldets historiska koppling till sedlar och mynt. var med bland annat guldmyntfot skyldig att lösa in sedlar mot guld. är guldet en finansiell tillgång som i likhet med valutareserven syftar till att säkerställa att kan utföra sina uppdrag. guldreserv förvaras av centralbankerna i (), (), (of ) och () samt i egen depå i (se diagram 13). Diagram 13 Guldreservens förvaring Att förvara allt guld på ett ställe skulle innebära en för stor säkerhetsrisk; därför förvarar guldreserven på olika ställen i världen. Nästan hälften av guldreserven förvaras i där världens största kommersiella guldmarknad, , har sin bas. Denna marknad är den mest likvida och centrala marknadsplatsen för handel med fysiskt guld. Ge- nom placeringen hos kan en stor del av guld omsättas med mycket kort varsel om behovet skulle uppstå. Guldet kan på så sätt betraktas som en likvid tillgång. 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING I likhet med förvarade guld även för annan centralbanks räkning . Positiv avkastning på guld- och valutareserven uppgick ränteavkastningen på valutareserven, inklusive priseffekter, till . Eftersom valutorna i reserven försvagades mot kronan var valutaavkastningen negativ och uppgick till –13,. Avkastningen på valutareserven uppgick därmed till . Guld handlas och prissätts i amerikanska dollar, och ökade guldpriset uttryckt i dollar . Eftersom dollarn försvagades mot kronan ökade dock guldpriset uttryckt i kronor med . Avkastningen på guldinnehav uppgick därmed till . finansiella åtagande mot IMF bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang och har beredskap att använda guld- och valutareserven för att möta åtagandena mot fonden (se tabell 4). åtaganden mot IMF beskrivs närmare i avsnitten Internationellt samarbete och Balansräkning och resultaträkning. Tabell 4 återstående finansiella åtagande mot IMF Miljoner SDR och kronor Särskilda dragningsrätter (SDR) Insatskapital (kvot) New Arrangements to Borrow Poverty Reduction and Growth Trust Anm.: Se även not 2, 22 och 41 i avsnittet Balansräkning och resultaträkning för en mer utförlig redogörelse för åtagandet mot IMF. Åtagandet mot IMF ökade när ingick ett avtal om att utöka programmet benämnt Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT) med 500 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR). I och med det nya avtalet kan IMF låna upp till 1 000 miljoner SDR under PRGT för vidareutlåning till låginkomstländer. uppgick det totala avtalade åtagandet mot IMF till 19,6 miljarder SDR, vilket motsvarar . genomfördes utlåning till IMF uteslutande i amerikanska dollar och till utlåningen användes huvudsakligen delar av insatskapitalet hos IMF. Genom att skjuta till dollar i fonden motsvarande 401 miljoner SDR bidrog till IMF:s lån till , , och . Utöver dessa transaktioner lånade även ut dollar motsvarande 223 miljoner SDR under PRGT, och på IMF:s begäran köpte 48 miljoner SDR av BIS mot betalning i dollar. fick även tillbaka dollar från tidigare utlåning under lånearrangemanget New Arrangements to Borrow (NAB), då tog emot återbetalningar från Ja- maica, och motsvarande sammanlagt 30 miljoner SDR. På IMF:s begäran sålde dessutom sammanlagt 31 miljoner SDR till , , , , , och mot betalning i dollar och 1 miljon SDR till mot betalning i euro. Sammantaget över året bidrog transaktioner med IMF till att minska det återstående åtagandet mot IMF uttryckt i SDR och till att minska valutareserven med motsvarande . Värdet på fordringar på IMF var medan värdet på bankens skulder till IMF var (se tabell 3). Ränteavkastningen på nettofordringarna uppgick till . genomförde ett stort antal stödåtgärder för att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi (se avsnittet Ett fast penningvärde – prisstabilitet för en mer utförlig redogörelse för stödåtgärder under coronapandemin). De olika låneprogrammen och tillgångsköpen medförde att det totala värdet på penningpolitiska instrument ökade kraftigt. uppgick det sammanlagda marknadsvärdet på penningpolitiska tillgångar och skulder till 812,1 respektive (se tabell 5). Tabell 5 penningpolitiska instrument Värdepapper i svenska kronor In- och utlåning i penningpolitiskt syfte Lån för vidareutlåning till företag Lån i amerikanska dollar Anm.: Tabellen visar penningpolitiska tillgångar och skulder i balansräkning. Beräkningen av avkastningen baseras på både tillgångar och skulder och redovisas i tabellen för nettofordringar. 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING Värdepapper i svenska kronor har köpt svenska statsobligationer i syfte att göra penningpolitiken mer expansiv. För att mildra coronapandemins effekter på svensk ekonomi avser att fram till köpa svenska värdepapper för , utöver köp planerade före coronapandemin. Köpen syftar till att hålla det allmänna ränteläget nere och bidra till en fungerande kreditförsörjning. Inom ramen för detta program köpte svenska statsobligationer, säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer och företagspapper (företagsobligationer och företagscertifikat). Samtliga köp genomfördes på andrahandsmarknaden. utökade köpen av svenska nominella och reala statsobligationer, och sammantaget över året köpte svenska statsobligationer till ett nominellt värde om . Den större delen av detta belopp, , avsåg köp av nominella statsobligationer. Köpen genomfördes vid sammanlagt 41 auktionstillfällen . uppgick marknadsvärdet på innehav av svenska statsobligationer till . Den återstående löptiden på obligationerna sträckte sig då från 17 månader till . innehav av svenska nominella och reala statsobligationer denominerade i svenska kronor uppgick till av det nominella beloppet på den utestående stocken. Köp av säkerställda obligationer (bostadsobligationer) Köpen av svenska värdepapper utökades även till att omfatta svenska säkerställda obligationer. Sammantaget köpte säkerställda obligationer utgivna av sju olika (, , , , , AB Säkerställda Obligationer och ) till ett nominellt värde om . Köpen inleddes och genomfördes vid totalt 35 auktionstillfällen . Marknadsvärdet på detta innehav var . De säkerställda obligationerna hade då en återstående löptid mellan och . köpte även obligationer utgivna av svenska kommuner och regioner samt Kommuninvest i . Totalt sett över året köpte kommunobligationer till ett nominellt värde om . Merparten av detta belopp, , avsåg köp av obligationer utgivna av Kommuninvest i . Dessa köp påbörjades och genomfördes vid sammanlagt 17 auktionstillfällen . obligationer utgivna av kommuner och regioner inleddes och genomfördes vid 12 auktionstillfällen . Sammantaget köpte obligationer utgivna av 19 olika kommuner och regioner. uppgick marknadsvärdet på sammanlagda innehav av kommunobligationer till . Den återstående löptiden på kommunobligationerna var mellan och . Inom ramen för de utökade köpen av värdepapper köpte även företagsobligationer utgivna av svenska icke-finansiella företag. Sammantaget köpte företagsobligationer utgivna av 42 olika företag till ett nominellt värde om . Köpen påbörjades och genomfördes inledningsvis bilateralt på andrahandsmarknaden. började att köpa företagsobligationer på andrahandsmarknaden även genom anbudsförfarande. Diagram 14 innehav av företagsobligationer Anm.: Diagrammet visar en branschuppdelad jämförelse mellan innehav av företagsobligationer och företagsobligationer som uppfyller kriterier för att kunna omfattas av köp. strävan vid köpen har varit att det totala innehavet av företagsobligationer ska spegla marknaden för företagsobligationer vad gäller såväl branscher och emittenter som fördelningen mellan fast och rörlig kupong, löptid och kreditbetyg. fördelades köpen mellan de branscher där det fanns obligationer som uppfyllde kriterier. 2020/21:RB1 TILLGÅNGSFÖRVALTNING uppgick marknadsvärdet på innehav av företagsobligationer till . Innehavet bestod då av företagsobligationer utgivna av 42 olika företag och merparten av innehavet, , bestod av obligationer utgivna av svenska fastighetsbolag (se diagram 14). Den återstående löptiden på företagsobligationerna var mellan och . Utöver företagsobligationer köpte även företagscertifikat utgivna av svenska icke-finansiella företag. köpte företagscertifikat utgivna av 25 olika företag till ett sammanlagt belopp om . Certifikaten var till största delen utgivna av fastighetsbolag. Köpen inleddes , och frånsett några enstaka veckor höll veckovisa auktioner året ut för att köpa certifikat. Det sista budet i årets auktioner kom , och minskade därför innehav av företagscertifikat i takt med att certifikaten förföll. kvarstod innehav i två certifikat med ett sammanlagt marknadsvärde om och en längsta återstående löptid .