frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — regelkunskapen är tillräcklig på LVM-hemmen och på de särskilda ungdoms- En viktig fråga här är om tillämpningen ute på institutionerna är en- De särskilda befogenheterna i LVM och LVU innebär att den enskildes grundläggande fri- och rättigheter inskränks. Ett avskiljande är ett långtgående ingrepp i den personliga integri- Det ligger i sakens natur att det i lagstiftningen inte går att i detalj reglera alla de olika situationer som kan uppstå och hur t.ex. de särskilda ungdoms- hemmen får agera i dessa. Allmänt sett är det dock angeläget att hemmen inte tillämpar reglerna på ett sådant sätt att vården bedrivs i en ”gråzon” där det råder osäkerhet om åtgärderna har stöd i lag eller inte. Rätten att överklaga SiS beslut om att använda sådana befogenheter utgör, tillsammans med tillsyn, partsinsyn och insyn genom offentlighetsprincipen, en viktig del av rättssäkerheten för t.ex. det barn eller den ungdom som tvångs- vårdas och som blir föremål för ett avskiljande. kan det vara mycket svårt för en intagen att bedöma vilka anspråk på domstolsprövning som han eller hon kan ha efter att i samband med ett avskiljande ha hållits fast på ett sätt som inte kan accepteras. När det gäller SiS beslut om att avskilja en intagen kan det sättas i fråga om det alltid finns en reell möjlighet att genom ett över- klagande till förvaltningsdomstol få till stånd en domstolsprövning av ett ingri- pande som inneburit att den unge hållits fast och som haft inslag av obefogat För ett mer utförligt resonemang i den frågan, se min artikel Utebliven överprövning av myndighetsbeslut på s. 569–585 i Förvaltningsrättslig tidskrift (2021). Utifrån de inspektioner som jag gjort under verksamhetsåret kan jag konsta- tera att personalen vid ungdomshemmen har svårt att avgöra den rättsliga inne- börden av olika åtgärder och utifrån det säkerställa att de krav i formellt hän- seende som ställs på verksamheten uppfylls. Utmaningarna är många här. personalen gäller det att förstå vad de särskilda befogenheterna egentligen in- nebär och när de får tas i anspråk. De måste också kunna skilja dessa befogen- heter från andra typer av åtgärder som de saknar lagstöd för. aspekterna får det betydelse även för hur kraven på förutsebarhet uppfylls i Förutom de felkällor som nämnts finns en risk för bristande en- hetlighet inom SiS som beror på att varje ungdomshem kan göra sina egna be- dömningar av det inträffade. De oklarheter som finns här handlar inte bara om tillämpningsfrågor. tillämpningen ska bli korrekt och rättssäker krävs att regleringen är tydlig och att kravet på förutsebarhet i lagstiftningen är uppfyllt. har jag återkommande uppmärksammat att regleringen av de särskilda befo- genheterna i t.ex. LVU inte alltid ger klara besked om vad som gäller, och där- för riskerar ge upphov till situationer på de särskilda ungdomshemmen som inte är rättssäkra för de intagna. Även SiS har framfört att det finns tillämp- T I L L R I K S D A G E N 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 ningsproblem på grund av hur regleringen utformats, men också därför att myn- dighetens egna vägledningar varit alltför kortfattade i de här delarna. Min tillsyn över SiS-hemmen under verksamhetsåret har det på olika håll pågått och initierats flera aktiviteter som rör de särskilda befogenheterna i LVM och LVU. gav jag i uppdrag att genomföra inspektioner av de fyra sär- skilda ungdomshemmen Brättegården, Fagared, Sundbo och Vemyra. Inspek- tionerna, som avslutades , berörde särskilt frågan om trygghet och säkerhet för de intagna ungdomarna samt tillämpningen av bestämmel- serna om de särskilda befogenheterna i LVU. Efter det att inspektionerna av- slutades kunde jag konstatera att det fortfarande finns allvarliga brister i verk- samheterna bl.a. i samband med att de intagna hålls fast av personalen. Jag har även inlett ett initiativärende (dnr 2802-2019), i vilket jag i en skri- velse till SiS ställt flera riktade frågor om tillämpningen av bestäm- melserna om de särskilda befogenheterna i LVM. Även om det ärendet avser missbruksvården har frågorna betydelse också för hur motsvarande befogen- heter i LVU används. Jag får återkomma i nästa års ämbetsberättelse om resul- tatet av detta initiativ. 3.4 JO Per Lennerbrant (ansvarsområde 4) Mitt ansvarsområde har även detta år omfattat bl.a. allmänna åklagare, polis- respektive tullväsendet, utlänningsärenden vid , kommunika- tionsväsendet och som inte är specialreglerad. Antalet nya ärenden inom an- svarsområdet totalt sett låg ungefär på samma nivå som föregående år. Den absoluta merparten av de nya ärendena var klagomål från enskilda. Tillsammans med mina medarbetare har jag genom- fört granskningar i många intres- santa och angelägna ärenden. Ett urval av dessa finns intagna i äm- betsberättelsen. Det framstår som naturligt att pandemins effekter får bli en ut- gångspunkt för min övergripande redovisning. Som jag nämnde redan i förra årets ämbetsberättelse tog jag, i likhet med mina ombudsman- nakollegor, ett initiativ för att granska situationen för frihetsberövade personer, vilket i mitt fall avsåg förhål- landena vid två av förvar. Granskningen blev klar i septem- ber 2020 och redovisades i en särskild publikation som överlämnats till 2 021 /2 2:JO1 T I L L R I K S D A G E N (se vidare avsnitt 2.3). Granskningen är därför inte inta- gen i ämbetsberättelsen. En annan pandemirelaterad granskning rörde en journalists begäran till ett antal kommuner och en region om att få del av sammanställningar av uppgifter I granskningen behandlade jag bl.a. olika aspekter av objektivi- tetsprincipen, dvs. regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet. är intaget i ämbetsberättelsen (se s. 402). Det kom in ett antal klagomål mot polisens agerande i samband med demonstrationer och liknande manifesta- tioner mot pandemirestriktionerna. Inget av dessa klagomål ledde till något ut- talande från min sida. Pandemin medförde också ett antal lagstiftningsåtgärder som föregicks av remisser till JO. Åtgärderna innebar i vissa fall långtgående begränsningar av grundlagsfästa fri- och rättigheter. I mitt remissvar över promemorian Förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än åtta deltagare påtalade jag brister i beredning av förslaget som riskerade att medföra att konstitutionella aspekter inte blev tillräckligt be- lysta och att beredningen inte gav tillräckliga möjligheter till en granskning i efterhand av regeringens åtgärder. (Se JO:s dnr R 131-2020.) När det gäller pandemins effekter i övrigt inom ansvarsområdet var det svårt att se någon tydlig röd tråd. Det ligger nära till hands att anta att pandemin bidragit till exempelvis längre handläggningstider i vissa fall och möjligen också en lägre grad av tillgänglighet hos myndigheterna, men någon under- byggd slutsats om det har jag inte kunnat dra. När det gäller formerna för utförandet av mitt tillsynsuppdrag medförde pandemin att jag inte kunde genomföra några inspektioner på plats hos myn- Det är naturligtvis beklagligt men var ofrånkomligt. återuppta den fysiska inspektionsverksamheten så snart som smittläget medger En av de frågor som det då blir särskilt angeläget att granska är situationen för frihetsberövade i polisarrester och på plats ta del av hur arbetat med att minska risken för smittspridning. När det gäller långa handläggningstider kom det redan före pandemin många klagomål om det. Klagomålen rörde flera av de myndigheter som jag har tillsyn över, men de allra flesta riktade sig mot . året slutförde jag en granskning av handläggningstider i flera ärendeslag hos , bl.a. medborgarskap och asyl. Ärenden av dessa slag är av stor betydelse för den som berörs och långa handläggningstider kan få flera Granskningen redovisades i fyra separata beslut, varav ett är intaget i ämbetsberättelsen (se s. 605). Besluten fick stor medial uppmärk- samhet och antalet klagomål om långsam handläggning hos ökade efter att besluten meddelats. Jag avser att fortsätta bevaka handlägg- Det kom också in ett antal klagomål mot om långsam handläggning, framför allt vid utredning av misstänkt ekonomisk brottslighet och vid ansökningar om tillstånd att inneha Liksom föregående år görs i många klagomål gällande att polisen genomfört en kroppsvisitation eller en husrannsakan i ett fordon i brottsförebyggande syfte, utan att åtgärden haft rättslig grund. T I L L R I K S D A G E N 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 varande en framställning som jag gjort om en översyn av regelverket i polis- lagen om dessa tvångsåtgärder (se JO 2020/21 s. 395). Flera klagomål mot gällde publiceringar på Instagramkonton, i något fall på ett officiellt konto för , där polisens verksamhet skildrades. Ärendena skrevs av men jag uttalade att jag kommer att följa hur poliser upp- träder i sociala medier och att jag kan återkomma till frågan i min tillsyn över . En fråga som allt oftare aktualiseras är den misstänktes rätt till insyn i en brottsutredning. I takt med att brottsutredningar blir mer omfattande och kom- plicerade ställs det högre krav på undersökningsledaren när den misstänktes rätt till insyn enligt ska tillgodoses. Ytterligare en dimension är att brottsutredningar i allt större utsträckning är en del av en samverkansin- sats mellan flera myndigheter. Insynsrätten ger den misstänkte en möjlighet att förbereda sitt försvar och har ett viktigt rättssäkerhetssyfte. Ämbetsberättelsen innehåller ett par beslut som behandlar frågor om den misstänktes rätt till insyn (se bl.a. s. 432 och 464). Detta är en angelägen fråga för mig som jag kommer fortsätta att bevaka. Avslutningsvis vill jag beröra en aspekt av det förhållandet att endast en liten andel av de många klagomål som kommer in till JO blir föremål för en utredning där den anmälda myndigheten genom en s.k. remiss uppmanas att yttra sig. JO är en del av kontrollmakt och ska genom tillsyn över den offentliga förvaltningen främja rättssäkerheten. För att fullgöra uppdraget är det viktigt inte bara att göra ändamålsenliga avvägningar i fråga om vilka klagomål som kan avgöras efter endast en mer begränsad utredning, utan också att besluten i de remitterade ärendena har genomslagskraft. Det pågår ett för- beredande arbete inom ombudsmän för att undersöka hur det för- håller sig med den saken. Frågan om JO-beslutens genomslagskraft ligger också hos JO-utredning som, i den utsträckning det bedöms motiverat ska lämna förslag till åtgärder och eventuella författningsändringar. Jag ser detta som en mycket viktig fråga för framtiden. 2 021 /2 2:JO1 T I L L R I K S D A G E N 4 Sammanställning över bilagor Bilaga 1 innehåller ärendestatistiken för verksamhetsåret. Bilaga 2 innehåller en förteckning över besvarade lagstiftningsremisser. Bilaga 3 innefattar redovisning av dels framställningar och överlämnande av beslut till respektive regeringen, dels åtal, anmälningar för vidta- gande av disciplinär åtgärd samt överlämnande av ärenden till annan myndig- het. I bilaga 4 redovisas inspektioner och myndighetsbesök, samråd med riksda- gens konstitutionsutskott samt justitieombudsmännens och vissa tjänstemäns deltagande i konferenser, seminarier och utbildningsverksamhet m.m. inom . Bilaga 5 innehåller en redovisning av JO:s internationella samarbete. Instruktionen i aktuell lydelse finns som bilaga 6. Arbetsordningen i aktuell lydelse finns som bilaga 7. En redogörelse för personalorganisationen under verksamhetsåret finns i bi- laga 8. Bilaga 9 innehåller register. A R B E T S M A R K N A D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Arbetsförmedlingen har vid upprepade tillfällen meddelat en arbetssökande att han riskerade sanktioner utan att det fanns grund för det (Dnr 949-2019) Beslutet i korthet: Arbetsförmedlingen har vid åtminstone två tillfällen till- fälligt stängt av en arbetssökande från rätt till ersättning och vid ett annat tillfälle underrättat honom om att han kunde komma att stängas av från er- sättning för att han inte lämnat in sina aktivitetsrapporter , trots att han lämnat in sådana rapporter på i ping i rätt tid. De felaktiga uppgifterna berodde på att den mottagande handläggaren på kontoret inte registrerat aktivitetsrapporterna i Arbetsför- medlingens systemstöd för aktivitetsrapporter utan endast i Arbetsför- medlingens dokumentlager . Bristerna i ärendena var i stort sett de- samma som uppmärksammades i JO:s tidigare beslut JO 2017/18 s. 42. Som konstaterades i det beslutet ska en myndighet naturligtvis inte meddela att en sanktion kan bli aktuell utan att det finns grund för det. Ett sådant förfa- rande strider mot myndigheternas skyldighet att iaktta saklighet enligt 1 kap. 9 § regeringsformen och undergräver förtroendet för myndigheten. kritiseras i det nu aktuella beslutet för att myndigheten åter- igen vid upprepade tillfällen meddelat en enskild att han kunde komma att stängas av från rätt till ersättning på felaktiga grunder. Det noteras i beslutet att Arbetsförmedlingen numera vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de felaktiga underrättelserna om sanktioner, bl.a. på så sätt att ersättning inte hålls inne interimistiskt och att det efter inskan- ning till per automatik går en signal till systemflödet att rapporten kommit in. JO konstaterar att detta är positivt, men att de vidtagna åtgär- derna inte fullt ut eliminerar risken att en felaktig underrättelse om sanktion skickas ut i de fall en handläggare dröjer med att registrera aktivitetsrappor- ten korrekt i myndighetens dokumentlager . I en anmälan som kom in till JO framförde AA klagomål mot Arbetsförmedlingen. Han angav bl.a. att Arbetsförmedlingen vid flera till- fällen meddelat att han inte lämnat in någon aktivitetsrapport och att myndig- heten därför kunde komma att dra in hans ersättning, trots att han lämnat in rapporterna . Arbetsförmedlingen uppmanades att yttra sig över anmälan. 2 021 /2 2:JO1 A R B E T S M A R K N A D Arbetsförmedlingen yttrade sig och gav in Arbetsförmedlingens handläg- garstöd Aktivitetsrapport (AFSH 2/2016) i dess lydelse från Myndigheten anförde i sitt remissvar bl.a. följande: Arbetsförmedlingen kan konstatera att myndigheten inte registrerat de aktivitetsrapporter som AA inlämnat på arbetsförmedlings- kontoret i . Detta gäller de aktivitetsrapporter som AA inlämnat , , och . Efter att Arbetsförmedlingen mottagit de aktuella aktivitetsrapporterna, har de skannats och registrerats i , vilket är ett digitalt dokumentlager till Arbetsförmedlingens operativa systemstöd (). Aktivitetsrapporterna registrerades dock inte som inkomna i systemstödet för aktivitetsrapporter. Detta medförde att det i systemstödet per automatik skapades ett meddelade om utebliven aktivitetsrapport, som skickades till enheten Ersättningspröv- ning. För de aktivitetsrapporter som lämnades in och har det faktum att aktivitetsrapporterna inte registrerades i systemstödet, medfört att Arbetsförmedlingen fattade intermistiska sanktionsbeslut. Dessa beslut avskrevs dock sedermera eftersom aktivitetsrapporterna konstaterats ha inkommit . har Arbetsförmedlingen skickat ett kommuniceringsbrev till AA om att myndigheten övervägt att fatta beslut om varning, med an- ledning av aktivitetsrapport inte inlämnats . Även detta ärende avskrevs då det framkom att aktivitetsrapporten inkommit , men inte hade regi- strerats i systemstödet för aktivitetsrapporter. Orsaken till att Arbetsförmedlingen har fattat intermist- iska sanktionsbeslut och vid det senaste tillfället endast skickade ett kommu- niceringsbrev till AA är att myndigheten ändrade sina rutiner . Sedan det datumet fattar Arbetsförmedlingen inte längre automatise- rade intermistiska sanktionsbeslut i de fall en aktivitetsrapport inte har inläm- nats . I stället skickas ett kommuniceringsbrev till den enskilde om att myndigheten överväger att fatta beslut om sanktion på grund av att aktivitets- rapport inte har inlämnats. Detta innebär att den enskilde får en möjlighet att yttra sig innan ett beslut som kan ha ekonomiska konsekvenser fattas. Arbetsförmedlingens bedömning av handläggningen Arbetsförmedlingen kan konstatera att myndigheten har brustit i sin hantering av AA:s aktivitetsrapporter genom att mottagande handläggare inte registrerat dem i systemstödet för aktivitetsrapporter. De rutiner för registrering av aktivitetsrapporter, som framgår av handläggar- stödet AFHS 2/2016 Aktivitetsrapport, har inte följts. Arbetsförmedlingen ser allvarligt på det inträffade och kommer att vidta åtgärder för att förhindra att liknande situationer uppstår. Myndigheten kommer att förtydliga handläggarstödet AFHS 2/2016 Aktivitetsrapport, och där ange att en aktivitetsrapport som inlämnats på blankett ska registre- ras i såväl systemstödet för aktivitetsrapporter och i . Vidare arbetar Arbetsförmedlingen med en teknisk lösning som innebär att aktivitetsrap- porter som endast har registrerats i , inte ska kunna fördelas till den automatiska volymhanteringen, utan istället faller ut för handlägg- ning. Arbetsförmedlingen arbetar även med att utveckla de interna systemen för att åtgärda nuvarande kvalitetsbrister. Arbetet förväntas huvudsakligen vara färdigt . Arbetsförmedlingen har tidigare fått motta kritik från såväl JO och In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), gällande myndighetens han- A R B E T S M A R K N A D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 tering av aktivitetsrapporter och då särskilt aktivitetsrapporter som har lämnats till arbetsförmedlingskontor på blankett. Sedan JO:s senaste kritik har myndigheten vidtagit en rad åtgärder för att förbättra hanteringen av aktivi- tetsrapporter och rätta till de brister som har uppmärksammats. Arbetsförmedlingen fattar inte längre inte- rimistiska sanktionsbeslut i den automatiska volymhanteringen. I stället skickas ett kommuniceringsbrevtill den enskilde, innehållande information om att myndigheten överväger att fatta beslut om sanktion. Detta gör att den enskilde får en möjlighet att yttra sig innan ett beslut som kan ha ekonomiska konsekvenser fattas av Arbetsförmedlingen. De brister som har identifierats rörande Arbetsförmedlingens hantering av aktivitetsrapporter kan i hög grad härledas till den han- teringen av rapporter som har inlämnats muntligt eller på blankett till arbets- förmedlingskontor. Myndigheten arbetar aktivt för att den digitala inläm- ningen av aktivitetsrapporter ska öka. Ett led i detta är bl.a. utbildningen Digi- tala jag, som myndigheten tillhandahåller tillsammans med Google Digitalaka- demin. Myndighetens strävan med att öka den digitala inlämningen av aktivi- tetsrapporter har gett resultat. lämnade av alla arbetssökande sin aktivitetsrapport på blankett eller muntligt på ett arbetsför- medlingskontor. lämnade av alla arbetssökande sin aktivitetsrapport muntligt eller på blankett. AA fick tillfälle att yttra sig över Arbetsförmedlingens yttrande. I ett beslut anförde JO följande: Enligt 6 a § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verk- samheten ska den som är arbetslös regelbundet redovisa vilka åtgärder han eller hon vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet i en aktivitetsrapport. Aktivitetsrapporten ska enligt 4 § Arbetsförmedlingens föreskrifter om ak- tivitetsrapport, anvisning till arbete och underrättelse till arbetslöshetskassa (2016:3) lämnas till Arbetsförmedlingen senast den 14:e i . Den kan lämnas via Arbetsförmedlingens webbplats, på blankett eller muntligt vid ett personligt besök på ett arbetsförmedlingskontor (3 § Arbetsförmedlingens angivna föreskrifter) och ska skyndsamt granskas av Arbetsförmedlingen. Arbetssökande som inte kan eller vill lämna in sin aktivitetsrapport genom Arbetsförmedlingens webbformulär kan i stället använda en pappersblankett. Av Arbetsförmedlingens handläggarstöd AFHS 2/2016, i dess lydelse enligt beslut , framgår bl.a. följande: Blanketten med aktivi- tetsrapport kan skickas in per post eller lämnas in på en arbetsförmedlingsen- het. Blanketten ska komma in senast den 14:e i rapporteringsmånaden. När den kommer in ska den ankomststämplas och registreras som inkommen i system- flödet för aktivitetsrapporter. Det ska vidare anges vilket datum blanketten kom in och på vilken arbetsförmedlingsenhet den förvaras. Om aktivitetsrapporten inte är registrerad som inkommen i systemstödet för aktivitetsrapporter senast den 14:e skapas ett automatiskt meddelande om att aktivitetsrappor- ten inte är inlämnad inom utsatt tid. Meddelandet skickas till a-kassan och in- formation om meddelandet lämnas till den arbetssökande. Om den 14:e infaller på förlängs inlämningsperioden till nästföljande arbetsdag. Om den arbetssökande har lämnat sin aktivitetsrapport men Arbetsförmedlingen av 2 021 /2 2:JO1 A R B E T S M A R K N A D misstag inte har registrerat den som inkommen i systemflödet senast den 14:e så skapar systemet ett meddelande. När rapporten sedan registreras och det anges att den lämnats tas meddelandet automatiskt bort om det inte redan har skickats. Om meddelandet har skickats skapar och skickar systemet automatiskt en komplettering med information om att rapporten lämnats . Handläggarstödet har därefter ändrats, , och anges beträffande aktivitetsrapporter som lämnas på blankett bl.a. följande: En aktivitetsrapport som kommit in via blankett ska skannas till och läggas i sökandedossiern. Det går då automatiskt en signal till systemflödet att en ak- tivitetsrapport har kommit in. Av den anledningen är det viktigt att en aktivi- tetsrapport skannas till som den kommer in. Den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin och uppbär aktivitetsstöd ska varnas bl.a. om han eller hon inte lämnar in aktivitetsrapport till den offent- liga arbetsförmedlingen inom utsatt tid. Om den arbetssökande missköter ar- betssökandet vid upprepade tillfällen, utan att däremellan uppfylla ett arbets- villkor enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning (6 kap. 2 § första stycket 2 förordningen [2017:819] om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser). JO har tidigare i beslut kritiserat Arbetsförmedlingen för att den upprepade gånger meddelat en arbetssökande att han riskerade sanktioner på grund av att han inte lämnat in sina aktivitetsrapporter eller kommit till ett inbokat möte trots att han fullgjort sina åtaganden (JO 2017/18 s. 42). Det inträffade berodde på att den arbetssökandes aktivitetsrapporter och besök inte registrerats i Ar- betsförmedlingens system och att någon kontroll av huruvida han fak- tiskt brustit i sina åtaganden inte skett. JO uttalade i beslutet bl.a. att enheten för ersättningsprövning regelmässigt bör kontrollera att ett automatiskt genere- rat meddelande är korrekt innan en skrivelse om sanktioner skickas ut alterna- tivt att de automatiska meddelandena till enheten tas bort och att arbetsför- medlarna i stället aktivt får godkänna ett meddelande innan det skickas. Ett ärende om sanktion inom arbetslöshetsförsäkringen innefattar myndighets- utövning och det ställer stora krav på en rättssäker handläggning. Av utredningen framgår att Arbetsförmedlingen vid åtminstone två tillfällen tillfälligt stängt av AA från rätt till ersättning och underrättat honom om att han kunde komma att stängas av från ersättning . Skälen för åtgärderna uppgavs vara att AA inte lämnat in sina aktivi- tetsrapporter . Detta trots att han lämnat in sina rapporter i form av blan- ketter till arbetsförmedlingskontoret i . De felaktiga uppgifterna be- rodde på att den mottagande handläggaren på myndighetens kontor inte regi- strerat aktivitetsrapporterna i systemstödet för aktivitetsrapporter utan endast i Arbetsförmedlingens dokumentlager . Underrättelserna om tillfällig av- stängning och att AA kunde komma att stängas av från ersättning skickades sedan per automatik från enheten för ersättningsprövning utan att någon A R B E T S M A R K N A D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 handläggare på enheten närmare kontrollerade uppgifterna om att aktivitetsrap- porterna inte lämnats in .