frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — Den europeiska banksektorn har länge haft problem med låg lönsamhet och stora volymer av problemkrediter. Om utvecklingen i och förtroendet för banksektorn i försämras kan även de svenska bankerna påverkas negativt. Finansiella infrastrukturen anpassade sin verksamhet övervakning av den finansiella infrastrukturen visade att den överlag fungerade bra och att tillgängligheten var god, trots att de finansiella infrastrukturföretagen fick ställa om sina verksamheter med anledning av coronapandemin. Den har bland annat inneburit att många anställda behövt arbeta hemifrån. Systemen har också fått utstå extra påfrestning eftersom turbulens på marknaderna genererat fler transaktioner än vanligt. Men eftersom det var få störningar och avbrott bedömde att de finansiella infrastrukturföretagen hanterade situationen väl. konstaterade dock att det finns sårbarheter som behöver hanteras. En sårbarhet är kopplad till styrning och kontroll; konstaterade att företagen gjort flera förbättringar, men att visst arbete återstår. Vidare påpekade att infrastrukturföretagens omfattande utkontraktering (eng. outsourcing) kan utgöra en risk. En annan sårbarhet gäller centrala motparter (CCP:er) som är känsliga för stora marknadsrörelser, vilket kan skapa risker för det finansiella systemet. konstaterade att CCP:ernas exponeringar varierade mycket under vårens turbulens på de finansiella marknaderna, men att läget blev mer stabilt. påpekade att det dock är viktigt att marknadsaktörerna fortsatt har beredskap om rörelserna på marknaden åter ökar. ingår i Finansiella stabilitetsrådet. Rådet träffades fem gånger , varav tre möten var extrainsatta möten med anledning ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM Myndigheterna diskuterade bland annat utvecklingen på de finansiella marknaderna och de effekter på makroekonomin som orsakats av osäkerheten kring coronapandemin. Myndigheterna redogjorde även för sina åtgärder för att dämpa krisens effekter på kreditgivning, hushåll och före- tag och för att minska oron på de finansiella marknaderna. Myndigheterna bedömde att sedan finanskrisen –2009 vidta- git flera åtgärder som bidragit till att vi har bättre förutsättningar att upp- rätthålla den finansiella stabiliteten. konstaterade de att det alltjämt finns sårbarheter, som högt risktagande på de finansiella marknaderna, hög skuldsättning bland hushållen och växande skuldsättning bland icke-finansi- framhöll att pandemin kan ses som ett exempel som belyser hur viktigt det är att det finansiella systemet har god motståndskraft mot finansiella störningar. När det ekonomiska läget tillåter behöver mot- ståndskraften i det finansiella systemet åter stärkas. diskuterade rådet även penningtvätt och cybersäkerhet i det fi- informerade om att den nordisk-baltiska val- kretsen är överens om att IMF ska utvärdera regionens samarbete för att mot- verka penningtvätt och finansiering av terrorism. IMF:s arbete blir ett viktigt komplement till andra pågående utvärderingar inom området. skickar ut en finansmarknadsenkät till aktörer som är aktiva på de svenska ränte- och valutamarknaderna. Syftet med enkäten är att få en samlad bild av aktörernas syn på de svenska finansiella marknaderna – hur dessa fungerar, hur marknadsaktiviteten ser ut och vilka risker som aktörerna upplever finns i det svenska finansiella systemet framöver. Rapporten är enbart en redovisning av aktörernas svar och redogör inte för bedömningar. I vårens enkät uppgav aktörerna i sina svar att valutamarknaden för svenska kronor upplevdes fungera sämre än tidigare, men bättre än marknaderna för andra valutor under coronakrisen. Den svenska räntemarknaden uppgavs också fungera sämre . Det var fler aktörer än tidigare som svarade att likviditeten på marknaden för företagsobligationer och för säkerställda obligationer var dålig eller mycket dålig. I höstens enkät ansåg en större andel av aktörerna jämfört med vid vårens enkät att både valutamarknaden för svenska kronor och svenska räntemarknaden fungerade bra eller mycket bra. Det som upplevdes vara bättre på räntemarknaden var framför allt likviditeten på marknaden för företagscertifikat, företagsobligationer med högt kreditbetyg samt säkerställda obligationer. Likviditeten för nominella och reala statsobligationer uppgavs däremot vara något sämre än vid vårens enkät. ETT STABILT FINANSIELLT SYSTEM tillhandahåller en ny referensränta beslutade direktion att ska tillhandahålla en transaktionsbaserad referensränta för den allra kortaste löptiden (overnight, O/N) i svenska kronor. Den nya referensräntan, som har fått namnet Swestr (Swedish krona Short Term Rate), kommer att beröra många intressenter när den väl börjar användas. En referensränta fungerar som ett gemensamt riktmärke när finansiella kontrakt, som räntebärande värdepapper, prissätts men kan också användas för att prissätta lån till rörlig ränta riktade till hushåll och företag. utvecklade den transaktionsbaserade räntan och det ramverk som behövs kring den. Arbetet innebar bland annat att ta fram en lämplig definition på den nya referensräntan och att utarbeta former för hur den ska tas fram och publiceras. fattade direktionen beslut om hur referensräntan ska beräknas. Detta beslut föregicks av en remiss och beslutet tog hänsyn till de synpunkter som då framfördes. lät även potentiella användare framföra synpunkter på hur den nya referensräntan ska presenteras på webbplats. Detta för att säkerställa att den blir till nytta för användarna. deltog även som observatör i arbetsgruppen för alternativa räntor (). inledde en testperiod som ska pågå . kommer en preliminär version av Swestr att publiceras varje bankdag. Den officiella referensräntan kommer att börja publiceras efter att testperioden har avslutats. Säkra och effektiva betalningar Den svenska betalningsmarknaden utvecklas fort och undersöker därför hur tjänsteutbud behöver förändras så att betalningsväsendet fortsätter att vara säkert och effektivt. Att betalningar är säkra och kostnadseffektiva är en förutsättning för att den svenska ekonomin ska fungera väl. Den svenska betalningsinfrastrukturen ska vara minst lika säker och effektiv som i jämförbara länder i omvärlden. Utvecklingen gör också att infrastrukturen för omedelbara betalningar mellan hushåll och företag behöver ses över. fortsatte förhandlingar om att få använda ECB:s plattform för omedelbara betalningar (TIPS) för avveckling av svenska kronor och avslutades framgångsrikt. Arbetet med e-kronaprojektet fortsatte också , bland annat med utvecklingen av en e-kronapilot. publicerade betalar svenskarna 2020, som beskriver och analyserar utvecklingen på betalningsmarknaden. De elektroniska betalningarna blir allt fler och detta är en global trend. Or- saken är bland annat den tekniska utvecklingen och förändrade konsumtionsmönster. Det blir allt vanligare att betalningar görs mellan privatpersoner och företag i olika länder, och de nationella betalningsmarknaderna integreras i allt högre grad med varandra. För är utvecklingen i och EU den som är mest betydelsefull. Centralbankerna har en nyckelroll i omvandlingen av betalningsmarknaderna och deltar i det internationella samarbetet samt bevakar och analyserar utvecklingen. På den svenska marknaden har användningen av elektroniska betaltjänster ökat trendmässigt som användningen av blankettgiro och kontanter har minskat. I en internationell jämförelse är ett av de länder som har lägst andel kontanter i samhället per person och år. Att svenska folket i allt mindre utsträckning använder kontanter beror till stor del på den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen i samhället som helhet. Allt färre betalningar på inköpsstället sker med kontanter, och konsumenterna uppger också att de oftare upplever att de inte kan betala med kontanter i butik. ökar användningen av kort och Swish. Så kallade kontaktlösa kort och terminaler, där man betalar genom att hålla kortet mot kortterminalen, har blivit vanliga. accelererade denna utveckling i och med coronapandemin och en stor del av den effekten förväntas bli permanent. Utvecklingen mot ett kontantlöst samhälle kan i förlängningen göra samhället sårbart om betalningsmarknaden blir koncentrerad till ett fåtal privata aktörer, betaltjänster och infrastrukturer. Detta problem togs också delvis upp i arbetet inom den parlamentariska kommittén för översynen av det penning- SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR politiska ramverket och riksbankslagen och i slutredovisningen från Försvarsberedningen om inriktningen för säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret. tog också upp problemet inom ramen för arbetet i , som är ett samråds- och dialogforum för frågor om den svenska marknaden för betaltjänster. Den ökade efterfrågan på och den ökade volymen av så kallade omedelbara betalningar genom bankernas betalapp Swish har fått att undersöka hur sådana framöver kan erbjudas i fler former till allmänheten så effektivt och säkert som möjligt. Därför avtalade med ECB om att låta betalningar i svenska kronor genomföras på ECB:s plattform för omedelbara betalningar, TIPS. Genom att använda samma tekniska plattform som eurosystemet kommer att hålla kostnaderna nere och får svenska företag möjligheter att utveckla nya betaltjänster, vilket kommer allmänheten till godo. Den nya tjänsten väntas vara klar . driver ett projekt för att studera om det är möjligt att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, så kallade e-kronor, och om ett sådant komplement skulle kunna stödja i uppgiften att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Inom ramen för detta arbete driver också ett e-kronapilotprojekt. fick Accenture uppdraget som teknisk underleverantör till projekt för e-kronapiloten. Målet med projektet är att utarbeta ett förslag på hur skulle kunna ge ut svenska kronor i digital form som är tillgängliga för allmänheten. Projektet ska även bredda bankens kunskap om e-kronans tekniska möjligheter, ta fram ett förslag på en teknisk lösning i en testmiljö och ett förslag på ett regelverk för en e-krona. fortskred arbetet; en projektorganisation etablerades och en teknisk lösning arbetades fram. Lösningen bygger på att svenska kronor i digital form, utgivna av (e-kronor), distribueras via deltagare i ett decentraliserat nätverk vilka i sin tur förmedlar e-kronorna till slutanvändarna, det vill säga privatpersoner och företag. Dessutom gjordes en omfattande analys av de regelverk som skulle beröras av utgivningen av en e-krona. hade enheten för e-kronapiloten också en dialog med externa intressenter och andra centralbanker om olika aspekter på digitala centralbankspengar. tillhandahöll sedlar och mynt till bankerna och följde värdet av kontanterna i cirkulation. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Kontantmängden har tidigare minskat men har ökat . Ökningen ser nu ut att ha planat ut och 2020 låg kontantmängden ungefär på samma nivå som året innan. Det var endast 500-kronorssedlarna som ökade. Värdet av kontanterna i cirkulation styrs av efterfrågan på sedlar och mynt, som varierar . Ett sätt att beskriva kontantmängden är att beräkna ett genomsnitt av värdet den under årets . Detta genomsnittliga värde uppgick till , varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se diagram 17 och tabell 8). Diagram 17 Genomsnittligt värde av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Anm.: Uppgifterna i diagrammet inkluderar inte värdet av minnesmynt. Kontantmängden uppgick till vid utgången av 2020, varav värdet på sedlar uppgick till och värdet på mynt till (se tabell 8). Detta är endast en marginell ökning jämfört med motsvarande tidpunkt 2019. SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR2020/21:RB1 Tabell 8 Värdet av sedlar och mynt i cirkulation, miljarder kronor Totalt värde, genomsnitt Mynt (exklusive minnesmynt) Anm.: Uppgifterna i tabellen är avrundade. I början av pandemin minskade kontantanvändningen dels för att vissa oroade sig för att smitta kunde spridas via kontanter, dels för att många äldre inte längre besökte affärer. informerade dock om att risken för att smittas av covid-19 via kontanter är låg. De svenska sedlarna förfalskas normalt i liten omfattning, men den relativt stora ökningen som observerades fortsatte ännu kraftigare . Förfalskningarna är inte särskilt avancerade men i kombination med att människor inte är vana vid att titta på sedlar lyckas de ändå komma ut i samhället. har ökat sina kommunikationsinsatser kring detta bland annat på sociala medier. Värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till . Antalet falska sedlar uppgick till 6 629 stycken. Drygt nio av tio av dessa var 500-kronorssedlar. Tabell 9 Antalet sedlar och mynt Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal mynt i cirkulation (miljoner stycken) Anm.: Uppgifterna om antalet sedlar och mynt i cirkulation avser ett genomsnitt och är avrundade. I uppgiften om antalet mynt i cirkulation ingår inte minnesmynt. Anm.: Antalet förfalskade sedlar är en preliminär siffra och kan komma att justeras något. Källa: och . tillhandahåller betalningssystemet som hanterar stora betalningar i svenska kronor mellan banker och andra aktörer. Betalningarna genomförs i form av överföringar mellan konton som de olika deltagarna har i RIX-systemet. För att ska fungera på ett säkert och effektivt sätt krävs bland annat att deltagarna har tillräckligt med kreditutrymme, en väl fungerande hantering av säkerheter och väl fungerande tekniska system. bedömning är att RIX-systemet har fungerat bra . SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR systemets mål om teknisk tillgänglighet och kostnadstäckning över en treårs- Den tekniska tillgängligheten för året var och kostnadstäckningen för åren 2018–2020 var . Antal deltagare, transaktioner och omsättning tillkom tre nya deltagare i . Vid utgången av året hade RIX- systemet totalt 38 deltagare. Systemet hanterade i genomsnitt 23 473 transaktioner per dag . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Den dagliga omsättningen var i genomsnitt , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga transaktionen uppgick till , medan motsvarande siffra var . RIX-systemet finansieras av deltagarna. Inträdesavgiften, en engångsavgift som betalas av nya deltagare, höjdes från till . Att avgiften höjdes berodde främst på att det tog att hantera ansökningarna och implementeringen av nya deltagare. Övriga avgifter lämnades oförändrade. RIX-systemet utvärderas utifrån två operativa mål: teknisk tillgänglighet och kostnadstäckning. Målet för den tekniska tillgängligheten definieras som tiden då systemet fungerar och betalningar avvecklas. Målvärdet ligger på . Inga allvarliga störningar som påverkade tillgänglighet inträffade . Samtliga kostnader för att tillhandahålla tjänsterna i ska finansieras genom avgifter från deltagarna. Kostnaderna uppgick till och täcktes till av avgifter. (2018–2020) har kostnadstäckningen varit . Kravet på full kostnadstäckning mäts , där intäkterna ska vara av kostnaderna . Hantering av säkerheter och kreditutrymme För att undvika att överföringar i misslyckas till följd av att deltagare saknar likviditet kan ge kredit till deltagarna mot säkerhet. Det gör att överföringarna kan utföras snabbare och att betalningssystemet blir mer effektivt. De säkerheter som accepterar är huvudsakligen obligationer eller andra skuldförbindelser med hög kreditvärdighet. Tillsammans hade deltagarna i ett kreditutrymme på i genomsnitt per dag . I genomsnitt utnyttjades av detta kreditutrymme. Vid utgången av 2020 stod säkerställda obligationer för av värdet av samtliga säkerheter som hade pantsatts hos (se diagram 18). SÄKRA OCH EFFEKTIVA BETALNINGAR Diagram 18 Säkerheter pantsatta för kredit per , fördelning per värdepappersslag För att säkerställa att kan fortsätta att fylla sin funktion även vid störningar och driftsavbrott krävs att det finns väl fungerande reservrutiner och att både och deltagarna kontinuerligt övar på att hantera kriser. Trots att pandemin förändrade arbetsförhållandena kunde det löpande arbetet och de viktigaste aktiviteterna utföras med mycket gott resultat. genomförde ett trettiotal övningar av olika omfattning, både självständigt och tillsammans med RIX-deltagarna. Exempelvis genomfördes två gemensamma övningar med samtliga RIX-deltagare där scenariot var ett totalstopp i RIX-systemet med påföljande övergång till rutiner. Må- let med övningarna är att få god förmåga att begränsa de negativa konsekvenserna, öva på att samverka med andra och att fatta rätt beslut vid en kris. bedömde att övningarna fungerade väl. genomförde den finansiella sektorns privat-offentliga samverkansgrupp (FSPOS) en samverkansövning. Målet för övningen 2020 var att de deltagande organisationerna skulle få bättre kännedom om totalförsvaret och om sin egen och sektorns förmåga att verka under höjd beredskap. är ordförande i . Inflytande, samarbete och stöd riksbank är en aktör med inflytande både i och internationellt. I samarbete med andra centralbanker, svenska myndigheter och internationella organisationer diskuterar vi globala finansiella frågor, utvecklar statistik och bedriver forskning. För att det ska vara möjligt att nå ut med såväl korta, lättbegripliga budskap till en bredare allmänhet som fördjupade analyser till de mer insatta, utvecklar vi även nya former för kommunikationen. forskning är framför allt inriktad på områden som har direkt betydelse för bankens verksamhet. Målet är att tillhandahålla bättre underlag för utformningen av policybeslut. Resultaten av forskning publiceras i working paper-serie, i internationella vetenskapliga tidskrifter men även i och valutapolitik. Resultaten sprids också genom presentationer vid andra centralbanker, på universitet och på vetenskapliga konferenser. Forskning bedrivs huvudsakligen om finansiell stabilitet och penningpolitik. De forskare som är inriktade mot finansiell stabilitet studerar svenska hushåll och företag i syfte att förstå deras ekonomiska agerande. Bland annat använder de stora mängder data som gör det möjligt att undersöka risken för företagskonkurser och att se hur olika makrotillsynsåtgärder påverkar hushållens skuldsättning. De forskare som är inriktade mot penningpolitik och makroekonomi analyserar hur penningpolitiska åtgärder påverkar konjunkturen och inflationen, arbetsmarknadens sätt att fungera och samspelet mellan penningpolitiken och finanspolitiken. Dessutom bedrivs forskning om betalningar och finansiella marknader. Pandemin gjorde det mycket svårare än tidigare att bedöma den samhällsekonomiska utvecklingen och detta visade att det behövs alternativa datakällor som innebär att man kan göra analyser och utforma beslutsunderlag utformade utifrån dagsaktuell information. har därför i samverkan med näringslivet arbetat med att mäta pandemins effekter på svensk ekonomi i realtid. Under pandemins inledningsskede visade sig högfrekventa data för mängden korttransaktioner, liksom utvecklingen i särskilt utsatta sektorer som hotell, restaurang och resor, ge särskilt användbar information om ekonomins tillstånd. Forskare vid har även skrivit artiklar, främst i egen publikation Penning- och valutapolitik, i syfte att sprida forskningsresultat till en bredare krets och därmed främja diskussion om policyrelevanta frågor. Ett exempel är artikeln Den globala uppvärmningen ur ett ekonomiskt perspektiv som beskriver samspelet mellan klimatförändringarna och våra INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD ekonomier, vilken typ av politik som kan fungera för att minska uppvärmningen samt vad klimatförändringarna kan innebära för en centralbanks verksamhet. En del arbeten på forskningsenheten är författade i samarbete med medarbetare från andra avdelningar på , bland annat i syfte att i förlängningen producera bättre beslutsunderlag. Bland annat har forskningsenheten bidragit till remissvar på . Ar- betet syftade till att beskriva de utmaningar som följer av de föreslagna förändringarna i hanteringen av balansräkning och egna kapital. Man utarbetade ett ramverk för hur behovet av eget kapital samspelar med balansräkningens storlek och riskexponering samt finansiering och finansiella oberoende och använde en kvantitativ modell för att exemplifiera olika tänkbara framtida scenarier. En av slutsatserna är att en lagstiftning som ska kunna fungera måste vara tillräckligt flexibel för att kunna hantera olika framtida scenarier. Detta eftersom utvecklingen är mycket osäker för flera nyckelvariabler som påverkar framtida intjäningsförmåga och i förlängningen det finansiella oberoendet. organiserade en digital vetenskaplig konferens, i samarbete med Association (CEBRA) och (). På konferensen den 1–diskuterade forskare frågor kring växelkurser och penningpolitik. Bland annat diskuterades hur förändringar i växelkursen hänger samman med förändringar i penningpolitiken och den ekonomiska utvecklingen i stort. arbete med statistik och informationsförsörjning handlade mycket om att förse policyverksamhet med relevant och aktuellt statistikunderlag för att stödja både analysen och det operativa penningpolitiska arbetet. Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. Statistik över finansmarknaden, värdepappersemissioner och betalningsbalansen produceras och publiceras på uppdrag av (). ansvarar dock för statistikens kvalitet, innehåll och utveckling. I utvecklingen av statistiken arbetar tillsammans med flera internationella institutioner som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), och (). samlar själv in och publicerar daglig omsättningsstatistik på ränte- och valutamarknaden. Dessutom publiceras räntor och valutakurser på webbplats. publicerar regelbundet en rapport baserad på intervjuer med 40–45 företag som ger en snabb och aktuell bild av utvecklingen för de ickefinansiella företagen. Huvudsyftet med företagsundersökning är INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD att få fördjupad information om hur företagen uppfattar det aktuella konjunk- turläget och hur de avser att agera utifrån detta. publicerade statistikenheten även en fördjupande artikel om hur nya bolåneföretag vuxit fram på marknaden och bidragit till ökad konkurrens och lägre räntor på hushållens bostadslån. Nya och detaljerade data i analys Tillgången till data har tack vare digitaliseringen vuxit exponentiellt . Nya möjligheter att samla in, bearbeta, lagra och tillgängliggöra data har drivit fram utvecklingen av ny statistik men även möjliggjort sammanställningar baserade på nya typer av data, exempelvis datorstödd textanalys. In- tresset och behovet av att analysera och dra kunskap ur källor med stora mängder mikrodata har ökat i hela samhället. När ekonomin rör sig så snabbt, som under pandemins förlopp, är bakåtblickande data och traditionell aggregerad statistik inte ett tillräckligt stöd för ekonomisk-politiska beslut eller för att bedöma den ekonomiska utvecklingen. samlade tidigt under pandemin in högfrekventa data, så kallade realtidsindikatorer, som en del i ett brett spektrum av temperaturmätare för olika delar av ekonomin. En annan typ av mer strukturerade data som ofta har använt under pandemin är uppgifter från de mikrodatabaser om monetära finansinstituts (MFI) kreditgivning till företag samt om värdepappersemissioner som upprättats i samarbete med SCB. har statistiken kunnat användas bland annat i detaljerade analyser av bankernas kreditgivning och räntesättning och av fördelningen av kreditgivningen i olika företagsstorlekar och branscher. Dessutom har information från statistiken om värdepappersemissioner kunnat användas som ett stöd i köp av obligationer och certifikat. Täta kontakter med företagen för aktuell konjunkturbedömning genomförde många telefonintervjuer med syfte att få en snabb och aktuell temperaturmätare på företagens situation under pandemins förlopp. Vårens intervjuer fokuserade på frågor om företagens omedelbara krishantering, främst av deras finansiella situation, men även på personalåtgärder i form av permitteringar och varsel.