frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Båda skolorna har traditioner som sträcker sig långt tillbaka i tiden, tradi- tioner som även omfattar olika elevföreningar på de båda gymnasiesko- lorna. aktualiserades, att vissa av elevföreningarnas aktivi- teter eller aktiviteter som har med elevföreningarna att göra inte var i linje med skolornas värdegrund och skolans demokratiska uppdrag. Exempelvis framkom att vissa av de aktiviteter som genomförs av elevföreningarna kan uppfattas som sexistiska och kränkande samt att urvalsmetoderna för hur elever väljs in i några av elevföreningarna inte är i linje med skolans demo- kratiska uppdrag att främja ett skolklimat där alla barn och elever känner sig trygga och respekterade. Syftet med kartläggningen av elevföreningarna var att belysa och beskri- va elevföreningarnas och andra sammanslutningars aktiviteter vid . Resultatet av utredningen har utgjort ett underlag för att motverka kränkande behandling och eventuella oegentlig- heter samt för att säkerställa att elevföreningarnas och sammanslutningar- nas aktiviteter, vilka har en direkt koppling till skolorna, ligger i linje med skolans värdegrund och det demokratiska uppdraget. Agerande i förhållande till Regeringsformen Föreningsfriheten är grundlagsskyddad och följer av 2 kap. 1 § Regerings- formen och definieras som ”rätten till frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften”. Föreningsfrihet följer också Europa- konventionen som är inkorporerad i svensk lag. I artikel 11 i Europakon- ventionen behandlas både rätten till fredliga sammankomster och rätten till föreningsfrihet. Föreningsfriheten skyddar rätten att bilda och ansluta sig till föreningar utan hinder av offentliga myndigheter, samt att med full fri- het verka inom dessa föreningar. Enligt skollagen har en skolhuvudman skyldighet att utreda omständlig- heter avseende kränkande behandling i samband med verksamheten och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att för- hindra kränkande behandling (skollagens 6 kap. 10 §). Den genomlysning av elevföreningarnas aktiviteter som genomförts på skolor med påstådda problem avseende säkerhet, trygghet eller kränkningar har haft till syfte att utreda just sådana omständigheter. Skolledningens intresse har inte varit att inskränka föreningsfriheten och begränsa rätten att sammansluta sig. Ut- redningen har inte heller kartlagt vilka elever eller lärare som är medlem- mar i respektive förening. Ledningen för skolan har agerat utifrån signaler om att det inom ramen för elevföreningarnas aktiviteter förekommit situa- tioner som uppfattats kränkande. Förvaltningsledningen (CC, förvaltningschef, , gymnasiechef , EE, gymnasiechef ) - i Stad: aktualiserades, att vissa av elevföreningarnas aktiviteter eller aktiviteter som har med elevföreningarna att göra inte var i linje med skolornas värdegrund och skolans demokratiska uppdrag. Utifrån den in- formation som fanns vid tillfället beslutade förvaltningsledningen att ge- nomföra en utredning i syfte att göra en genomlysning av elevföreningarnas aktiviteter på Bäckängs- och . Resultatet av utredningen utgör ett underlag för att motverka kränkande behandling och ska säkerställa att elevföreningarnas och sammanslutning- 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G arnas aktiviteter med koppling till skolorna ligger i linje med skolornas vär- degrund och de demokratiska principerna. FF, avdelningschef för och säkerhet i aktualiserades, att vissa av elevföreningarnas aktiviteter eller aktiviteter som har med elevföreningarna att göra inte var i linje med skolornas värdegrund och skolans demokratiska uppdrag. Mot bakgrund av ovanstående beslutade förvaltningsledningen att en kartläggning av elev- föreningarna på och skulle genomföras . Uppdraget att genomföra kartläggningen gavs till och säkerhet (CKS). Uppdraget genomfördes genom personliga intervjuer med skolpersonal, elevkårerna, elevföreningars och kommittéers styrelser. Även fd skolperso- nal och elever intervjuades. Därutöver har elever vid de båda skolorna spontanintervjuats om deras syn på de aktiviteter som elevföreningarna ge- nomför på skolorna ur ett värdegrunds- och demokratiperspektiv. Intervju- erna har sammanfattats och sedan skrivits ut såsom arbetsmaterial varefter de sammanställts i en anonymiserad rapport. GG, förhandlingschef : genomfördes en utredning om aktiviteter kopplade till elevföreningarna på två av Stads gymnasieskolor. I anslutning till utredningen publicerade lokal media en artikel där det framkom att en lä- rare varit medlem i samma sammanslutning som elever. Läraren tog efter publiceringen i tidningen självmant kontakt med överordnad chef varpå frå- gan om det förelåg en jävssituation aktualiserades. I detta läge kontaktades Förhandlingsavdelningen för att ge stöd till Gymnasie- och vuxenutbild- ningsförvaltningen i hanteringen av ärendet med aktuell lärare. En lärare fattar inte beslut på delegation av en nämnd, utan med stöd direkt i skollagen, men jäv enligt kommunallagen kan aktualiseras i fråga om betygssättning eftersom det är fråga om handläggning och beslut av en anställd i kommunen. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar, offentliga myndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsupp- gifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta sak- lighet och opartiskhet. Kravet på saklighet avser vilka förhållanden ett be- slut får grunda sig på medan kravet på opartiskhet avser hur förhållandet mellan myndighetsperson och enskild uppfattas utifrån. Om en lärare grun- dar betyg på irrelevanta grunder kan det ses som brist i saklighet enligt ovan nämnda paragraf. Förhandlingsavdelningen har i skrivande stund inte vidare utrett om lä- rarens agerande i det aktuella fallet föranleder någon arbetsrättslig påföljd. Gymnasie- och vuxenutbildningsnämndens bedömning bedömer att tjänstepersonerna i inte har agerat i strid med 2 kap. 1 § RF där ”rätten till frihet att sammansluta sig med andra för all- männa eller enskilda syften” definieras. Syftet med kartläggningen har en- ligt nämndens bedömning varit att säkerställa de värden som i skollagen skrivs fram som grundläggande demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. Tjänstepersonerna har inte haft till syfte att kartlägga medlemskap i re- spektive förening utan endast handlat utifrån skolans uppdrag att uppfylla skyldigheten att utreda omständigheter avseende kränkande behandling i samband med föreningarnas verksamhet på skolan och riktad mot skolans U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 elever samt i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling (skollagens 6 kap. 10 §). AAoch BB kommenterade nämndens yttrande. De framförde bl.a. att kommu- nen hade tagit fram ett förslag till avtal mellan huvudmannen och elevförening- arna för att reglera föreningarnas inriktning och verksamhet. Enligt det bifo- gade dokumentet skulle en elevförening bl.a. ha rätt att söka bidrag från skolan och ha aktiviteter på skolan under förutsättning att skolans värdegrund beakta- des. I ett beslut anförde chefsJO följande: Av 1 kap. 9 § RF framgår att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet. Enligt 2 kap. 1 § RF är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad bl.a. yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. Yttrandefriheten innebär frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Mötesfriheten innebär frihet att anordna och delta i sammankomster för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk. Föreningsfriheten innebär frihet att sam- mansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. Enligt 2 kap. 20, 21 och 23–25 §§ RF får yttrandefriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten under vissa förutsättningar begränsas genom lag med hänsyn till vissa preciserade ändamål. Av 2 kap. 23 § första stycket RF framgår bl.a. att yttrandefriheten får be- gränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och be- ivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Av 2 kap. 24 § första stycket RF framgår bl.a. att mötesfriheten får begrän- sas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller till trafiken. I övrigt får mötesfriheten begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. I bestämmelsens andra stycke föreskrivs att förenings- friheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksam- het är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Även den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna innehåller ett skydd för ovan nämnda friheter (artikel 10 och 11). Av 1 kap. 4 § första stycket skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Enligt 1 kap. 5 § första och andra styckena skollagen ska utbildningen ut- formas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individidens 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behand- Enligt 5 kap. 3 § skollagen ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Av 6 kap. 6–8 och 10 §§ skollagen framgår att huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever ut- sätts för kränkande behandling. Huvudmannen är vidare skyldig att utreda om- ständigheter som gäller kränkande behandling i samband med verksamheten och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att för- hindra kränkande behandling. Min granskning har inriktats på frågan om de åtgärder som huvudmannen, gymnasie- och vuxenutbildningsnämnden, vidtagit har varit förenliga med de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna i 2 kap. 1 § RF. Av utredningen framgår det att nämnden genomförde en kartläggning av elevföreningarna vid och Bäckängs- gymnasiet i kommunen. Bakgrunden till kartläggningen var att det fanns upp- gifter om att vissa av föreningarnas aktiviteter inte låg i linje med skolornas värdegrund och skolans demokratiska uppdrag. Det hade framkommit att vissa av aktiviteterna kunde uppfattas som sexistiska och kränkande. Enligt den information som nämnden lämnade inför kartläggningen skulle den bl.a. syfta till att det togs fram riktlinjer som alla elevföreningar måste följa. Vidare angavs att eleverna fortsatt skulle ha inflytande över elevföreningarna men föreningarnas verksamhet skulle bedrivas utifrån principen om allas lika värde. I rapporten från kartläggningen redovisades även uppgifter om föreningar i vilka såväl nuvarande som tidigare elever och även personal vid skolorna var medlemmar. I kommunikationsplanen framgick det att personalen hade infor- merats om att det inte var förenligt med deras uppdrag att vara medlem i före- ningarna. Nämnden har i sitt yttrande till JO uppgett att syftet med kartläggningen var att belysa och beskriva elevföreningarnas och andra sammanslutningars aktivi- teter, vilka har en direkt koppling till skolorna. Resultatet av undersökningen skulle, enligt nämnden, vara ett underlag för att motverka kränkande behand- ling och eventuella oegentligheter samt för att säkerställa att föreningarnas ak- tiviteter ligger i linje med skolornas värdegrund och det demokratiska uppdra- get. Nämndens undersökning har inte avsett frågan om vilka individer som är medlemmar i respektive förening. Som framgår av redogörelsen för den rättsliga regleringen har huvudmannen enligt 6 kap. skollagen ett ansvar för att utreda och i förekommande fall för- hindra kränkande behandling i samband med verksamheten. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 Den första frågan är då om de aktiviteter som äger rum i elevföreningarnas regi har ett sådant ”samband med verksamheten” att huvudmannen skulle kunna ha en skyldighet enligt skollagen att vidta åtgärder. Av förarbetena till den reglering som återfinns i 6 kap. skollagen (prop. 2005/06:38 s. 142) framgår det att skolhuvudmannens ansvar för åtgär- der mot kränkande behandling bl.a. anses ”sträcka sig till vad som händer på väg till och ifrån den aktuella verksamheten, exempelvis vid färd i en skol- buss”, men att man däremot inte kan ”begära att ansvariga personer ingriper mot kränkningar i andra sammanhang, såvida dessa inte har ett nära samband med vad som förekommit i verksamheten”. I förarbetena anges vidare, som ytterligare exempel på händelser som ansetts ha ett naturligt samband med verksamheten, trakasserier som inträffar i samband med en skolutflykt eller en skolfest (prop. 2007/08:95 s. 509 f.). I ett avgörande från Högsta förvaltnings- domstolen (HFD 2014 ref. 47) har händelser som äger rum på ett elevhem på en internatskola ansetts ha ett sådant samband med skolverksamheten att de faller in under det ansvar som huvudmannen har enligt 6 kap. 10 § skollagen. Elevföreningarna och sammanslutningarna som omfattats av kartläggningen består såvitt framgått till övervägande delen av elever vid respektive skola. Många av föreningarnas aktiviteter är nära förknippade med skolorna och skol- året. Föreningarna verkar dessutom i stor utsträckning i skolans lokaler. Det har också framkommit att det ofta förekommer samråd med skolledningen i olika frågor. Sammanfattningsvis har föreningarnas aktiviteter i sig enligt min mening därmed ett sådant samband med verksamheten att de omfattas av nämn- dens ansvar för att motverka kränkande behandling. I arbetet mot kränkande behandling måste nämnden naturligtvis beakta de grundläggande fri- och rättigheterna, varför nästa fråga blir om nämndens åt- gärder ledde till att någon sådan fri- eller rättighet inskränktes. De friheter som aktualiseras är yttrandefriheten, mötesfriheten och före- ningsfriheten. Yttrandefriheten innebär frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Mö- tesfriheten innebär frihet att anordna och delta i sammankomster med ett visst innehåll. Enligt lagtexten skyddas sammankomster med syfte att meddela upp- lysningar eller meningsyttringar eller dylikt samt de som har konstnärligt syfte. Föreningsfriheten innebär frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. Enligt förarbetena får föreningsfriheten anses innefatta inte bara frihet att bilda sammanslutningar utan också frihet att verka gemen- samt inom ramen för en sammanslutning (prop. 1975/76:209 s. 144). Vad som är förbjudet är att ställa upp hinder mot att viss verksamhet alls bedrivs genom sammanslutning (a. prop. s. 113). I förarbetena framhålls det vidare att de grundläggande fri- och rättigheterna i 2 kap. RF i stor utsträckning går in i varandra (a. prop. s. 104 f.). Rätten att uttrycka åsikter etc. och friheten att ta del av andras yttranden är inte bara två självständiga rättigheter utan ingår också som viktiga moment i mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten. Det framgår också att grundlagens regler om yttrandefriheten ska vara tillämpliga vare sig det är fråga om yttranden vid en demonstration, inom ramen för föreningsverk- samheten eller i annat sammanhang. 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Grundlagsbestämmelserna är så konstruerade att endast de regler anses som begränsningar av mötesfriheten vilka just avser själva mötessituationen, t.ex. reglerna om krav på tillstånd och om upplösning (se SOU 1975:75 s. 192 f. samt , Grundlagarna [, Version 3A, ] kom- mentaren till 2 kap. 1 § RF). De bestämmelser däremot som begränsar yttran- defriheten oavsett i vilket sammanhang denna utövas hänförs enbart till yttran- Ett föreningsmöte faller under både mötesfrihetens och förenings- frihetens begrepp, något som i praktiken innebär att en inskränkning kan ge- nomföras enligt båda styckena i 2 kap. 24 § RF. Friheten att sammansluta sig med andra inkluderar en frihet att i fortsättningen verka gemensamt. frihetens gränser gäller emellertid naturligtvis också i föreningssammanhang. Föreningsfriheten innebär som framgått en frihet att tillsammans med andra verka för enskilda eller allmänna syften. Den tar således främst sikte på själva möjligheten att organisera sig. Det framgår inte av utredningen att nämnden skulle ha förbjudit, försökt upplösa eller i övrigt försökt hindra samverkan i föreningarna. Det har inte hel- ler kommit fram uppgifter om att nämnden skulle ha stoppat eller hindrat någon aktivitet eller sådan sammankomst som skyddas av mötesfriheten. kommentarer om att man övervägt överenskommelser mellan huvudmannen och föreningarna om hur samverkan dem emellan ska utformas leder inte heller till någon annan slutsats. JO:s utredning ger därmed inte stöd för att mötes- eller föreningsfriheten har inskränkts. Jag får dock konstatera att uttalanden från nämndens förvaltning, bl.a. om att kartläggningen och det efterföljande arbetet skulle resultera i riktlinjer ”som alla föreningar måste följa”, kunde ge intryck av att nämnden hade möjlighet att mera allmänt besluta om föreningar- nas organisation och verksamhet. En myndighet måste givetvis vara mycket försiktig med uttalanden som kan ge upphov till felaktiga föreställningar om Det gäller särskilt i fråga om grundlagsskyddade Av utredningen framgår det att nämnden har försökt påverka de åsikter och värderingar som kommit till uttryck inom föreningarna, i syfte att motverka kränkande behandling i skolorna. JO har tidigare uttalat att en skolledning, utan hinder av yttrandefriheten i RF, har rätt och skyldighet att ingripa mot händelser och åsiktsuttryck som till sin art inte är förenliga med att upprätthålla ordningen i skolan eller innefattar kränkningar och trakasserier (JO 1997/98 s. 436). Det finns inte skäl att ifrågasätta att nämnden i detta fall har agerat i syfte att motverka kränkande behandling på skolorna. Mot bakgrund av detta samt vad som har framkommit om situationen på skolorna bedömer jag att de åtgär- der som vidtagits har varit motiverade och att agerandet inte har inneburit nå- gon otillåten inskränkning av yttrandefriheten. När det slutligen gäller uppgifterna om att nämnden informerat personal på skolorna om att medlemskap i elevföreningarna inte är förenligt med deras upp- drag vill jag framhålla följande: En offentligt anställd har samma yttrande- och föreningsfrihet som övriga medborgare (jfr JO 2019/20 s. 669). ska den anställde i sitt arbete visa lojalitet med arbetsgivarens verksamhet samt med gällande lagstiftning U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 och författningarnas grundläggande värden. kan detta innebära en kon- flikt, som den enskilde måste hantera klokt och efter eget omdöme. I det sam- manhanget finns det anledning för en offentligt anställd att reflektera över om i vissa fall ett privat agerande, t.ex. i samband med föreningsaktiviteter och fritidssysslor, kan vara av den arten att förtroendet för den anställdes opartisk- het i arbetet kan komma att skadas. Arbetsgivaren har ett ansvar för att dess medarbetare är införstådda med vilka krav som ställs på dem inom ramen för uppdraget. I detta ansvar ligger bl.a. att informera om kravet på opartiskhet i 1 kap. 9 § RF och bestämmelser om jäv. Det som i övrigt har kommit fram ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. En obligatorisk skolaktivitet får inte utformas som en demonstration (Dnr 7013-2019) Beslutet i korthet: En skola hade en temavecka om klimat och hållbarhet. Veckan avslutades med att elever tågade med plakat till en plats utanför sko- lans område, där de framförde vad de ville göra för att bidra till en hållbar utveckling. Skolan hade kallat redovisningen för en manifestation. Enligt chefsJO är det en självklarhet att elever ska få undervisning om klimat- och hållbarhetsfrågor. Skolan har också stor frihet när det gäller att utforma undervisningen och välja redovisningssätt utifrån vad som bedöms passa eleverna bäst. Det som framkommit om den aktuella aktiviteten innebär dock att den måste ses som en demonstration. Eftersom aktiviteten var en del av den obligatoriska undervisningen kan det sägas att eleverna av det allmänna har tvingats att delta i den. Enligt chefsJO:s mening har skolan därmed agerat i strid med regeringsformen. Skolans rektor kritiseras för ak- tivitetens utformning. I en anmälan som kom in till JO uppgav AA att elever vid Västangårds skola i kommun hade tvingats att delta i en manifestation rörande klimatet. Han hänvisade till en nyhetsartikel där rektorn hade utta- lat sig. AA ifrågasatte om skolans agerande varit förenligt med 2 kap. 2 § re- geringsformen (RF). JO uppmanade i kommun att redogöra för hur den ifrågasatta aktiviteten hade utformats och genomförts samt att yttra sig över det som hade förts fram i anmälan. Nämnden beslutade att lämna följande yttrande (bilagor är utelämnade): 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G Rektor uppger att varje klass fick fördjupa sig i ett specifikt område under skolans temavecka om klimat och hållbarhet. Arbetet planerades av skolans grupp för hållbar utveckling där representanter för elever och lärare ingår. Syftet med arbetet var att eleverna skulle få kännedom och kunskap om hur man kan leva hållbart. Aktiviteterna utformades även för att skapa samhö- righet mellan årskurserna som en del i det främjande och förebyggande li- kabehandlingsarbetet och mot kränkande behandling. De olika årskurserna fick olika områden att arbeta med. Årskurs 5 Hur konsumera hållbart? Årskurs 4 Hur spara energi och vatten? Årskurs 3 Matsvinn. Hur kan vi slänga mindre mat? Årskurs 2 Matsvinn. Hur man vi slänga mindre mat? Årskurs 1 Vad händer med skräp i naturen? skulle eleverna redovisa vad de lärt sig genom att skriva ner sina lärdomar på plakat och dela med sig av sina kunskaper årskursvis till varandra. Vårdnadshavare inbjöds att delta. Rektor formulerade en in- formation till vårdnadshavare 190919 som lärare skulle skickas ut i vecko- brev … I slutet av skolveckan skedde slutredovisningen, som kallades för en mani- festation, utomhus genom att elever och personal samlades på skolgården och tillsammans gick till en närbelägen öppen naturyta från skolgården som används av skolan året runt för olika uteaktiviteter. Ele- verna bar sina plakat och ställde sig upp klassvis. Varje klass och årskurs fick i tur och ordning redovisa vad de kommit fram till och lärt sig under veckans arbete … Den gemensamma samlingen avslutades med att alla ele- ver sjöng av CC. Rektor skrev ett förtydligande brev till alla vårdnadshavare 190927 … när han får vetskap om att lärarna i ett arbetslag skickat ut en egen infor- mation i veckobrev till vårdnadshavare i en årskurs om skolans klimat- manifestation. Innehållet i det har inte stöd från rektor … Skollagen (2010:800) Det är upp till rektor och lärare på skolan att utforma undervisningen på det sätt som de anser vara bäst för eleverna (skollagen 1 kap. 4 §, 5 § och 9 §). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011.