frsrdg · H904RS6 · 2021-12-20 00:00:00 — Figur C4 Ledamöternas syn på hur utskotten/fullgjorde sina viktigaste arbetsuppgifter (antal svar = 216) DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Av diagrammet framgår det att tre fjärdedelar av respondenterna ansåg – ba- serat på erfarenheterna från det ”egna” utskottet – att de viktigaste arbetsupp- gifterna hade fullgjorts på ett bra eller mycket bra sätt. respondenterna ansåg att dessa arbetsuppgifter hade utförts på ett dåligt eller mycket dåligt sätt. Noterbart är att det är en större andel bland de manliga respondenterna än bland de kvinnliga som anger att arbete i utskotten har fun- gerat dåligt eller mycket dåligt (för männen och Andelarna som har angett svaret bra eller mycket bra är nästan lika stora för män respektive kvinnor; för männen och ca 75 procent för kvinnorna. Betyder respondenternas ålder och antal år i något för synen på utskottens arbete? Gör man en uppdelning av svaren på frågan om hur utskotten och EU- nämnden fullgjorde sina viktigast uppgifter med avseende på re- spondenternas ålder finner man det mönster som redovisas i figur C5. Figur C5 Respondenternas syn på hur utskotten och fullgjorde sina viktigaste arbetsuppgifter , uppdelat efter respondenternas Varken bra eller dåligt Allmänt kan man konstatera att de två positiva svarsalternativen i dominerar alla de tre åldersgrupperna. Mellan i respektive ålders- grupp ha angett något av de två svarsalternativen bra eller mycket bra. Den lägsta siffran gäller den äldsta åldersgruppen (60 plus). Den tydligaste trenden som går att utläsa ur figuren är att det är fler av de yngre respondenterna än de äldre som tycker att arbetet i utskotten har fungerat mycket bra. Åandra sidan ”kompenseras” detta i någon mån av att det är en större andel i den äldsta kategorin (60 plus) som har angett alternativet bra. Det bör även noteras att det är en något större andel i den kategorin som har angett svaret dåligt () än i den yngsta kategorin upp t.o.m. . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN summerar de två negativa svarsalternativen ihop till en ungefär lika stor andel i den yngre åldersgruppen som i den äldsta. Gör man en liknande uppdelning med avseende respon- denterna har varit ledamot av får man det diagram som finns i figur C6. Figur C6 Respondenternas syn på hur utskotten och fullgjorde sina viktigaste arbetsuppgifter , uppdelat efter hur länge respon- denterna har varit riksdagsledamöter Upp t 2 år Mer än 8 år Varken bra eller dåligt Inte heller här går det att se några tydliga trender i synen på hur utskotten och fullgjorde sina viktigaste arbetsuppgifter. Det som kan konsta- teras är att den sammanlagda relativa andelen svar i de två positiva kategori- erna ökar (bra och mycket bra) ökar trendmässigt beroende på hur länge re- spondenterna har suttit i . Bland de som har suttit kortast tid är denna siffra medan den bland de som har suttit längst () är . En motsatt trend är att det är en större andel () bland de som har suttit kortast tid som anger de två mest negativa svarsalter- nativen (dåligt eller mycket dåligt) än bland de som har suttit längst (ca 5 pro- cent). När respondenterna i den efterföljande frågan ombads jämföra förhållanden (dvs. det svar de angett i den föregående frågan) med hur de upp- fattade att utskotten och hade klarat av motsvarande uppgifter före pandemin () framgår det att ansåg att det hade fungerat sämre eller mycket sämre . Ungefär en tredjedel av de som hade besvarat frågan ansåg inte att det hade skett någon förändring och drygt en tiondel ansåg att det hade fungerat bättre jämfört med . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Eftersom huvuddelen av utskotten övergick från fysiska utskottssammanträ- den i till distanssammanträden ställdes frågor i en- käten om hur ledamöterna uppfattade att denna övergång hade fungerat. Leda- möterna ombads bedöma hur distanssammanträdena i utskotten hade fungerat vid följande tre tidpunkter : Detta var relativt tidigt i pandemin. Utskotten sammanträdde då i huvudsak på distans, men saknade formella möj- ligheter att fatta beslut på distans, exempelvis att slutjustera betänkanden. Fackutskottens distanssammanträden omfattade därför i stort sett endast ärendeberedning och informationspunkter. De formella besluten fattades i stället av fysiskt närvarande ledamöter i det s.k. all- männa utskott som har beskrivits närmare i del B. Det bör vidare noteras att det fanns en betydande ovana hos ledamöter, kans- lipersonal och andra inom att hantera en del av de tekniska utmaningar som följde av kraven på att utskottssammanträdena skulle genomföras på distans. hade beslutat om en änd- ring i riksdagsordningen som gjorde det möjligt för utskotten att fatta be- slut på distans. Konsekvensen var att utskotten som regel sammanträdde på distans och att endast ordföranden och några ledamöter samt viss per- sonal från utskottskanslierna fanns på plats i respektive utskotts sessions- sal. De senare hade bl.a. uppgiften att föredra ärenden och att hantera mö- tets it- och medieteknik. Ökad vana att sammanträda på distans och att bemästra olika distansmötestekniska utmaningar hos såväl ledamöter som kanslipersonal torde ha utvecklats. Som en effekt av den tilltagande smittspridningen hade det slutits en överenskommelse om att samtliga utskottssammanträden skulle genomföras på distans och att endast ordföranden och ett fåtal utskottstjänstemän skulle vara på plats fy- siskt i utskottets sessionssal i . Sammantaget syftade de tre mättidpunkterna till att försöka belysa huruvida ledamöterna uppfattade att utskottssammanträdena fungerade bättre och bättre , vilket i sin tur skulle kunna vara en indikation på att både de och den berörda utskottspersonalen genomgick en lärprocess som gjorde det lättare för alla att bemästra de utmaningar som den snabba omställningen från fysiska möten till distansmöten innebar. I figur C7 redovisas svaren på den aktuella frågan. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C7 Ledamöternas syn på utskottens distanssammanträden vid tre olika tidpunkter (antal svar 216–217). Varken bra eller dåligt Ur diagrammet kan man utläsa att staplarna för svarsalternativen bra respek- tive mycket bra har växt , som alternativet dåligt eller mycket dåligt har minskat åtminstone . Däremot syns inte samma minskning för de två negativa alternativen mellan september och no- vember. Detta kan eventuellt förklaras av att det har varit svårt för responden- terna att särskilja förhållande under två så pass närliggande tidpunkter. Respondenternas kommentarer om utskottsarbetet Många av de ledamöter som besvarade enkäten utnyttjade möjligheten att läm- na kommentarer kring hur utskottsarbetet hade fungerat . Flera av synpunkterna kretsade kring funktionen hos den teknik som användes vid di- stanssammanträdena. Här framförs alltifrån starka negativa åsikter om tekni- kens funktion till de som tycker att tekniken har fungerat bra eller åtminstone att den har förbättrats efterhand. Några exempel på uppfattningar som fram- fördes var: Distansarbetet främst med verktyget Skype är inte på något sätt optimalt, det digitala stödet har i vart fall initialt mycket dåligt. Men har successivt blivit bättre. Vill understryka att de digitala mötena inte fungerat optimalt på grund av bristande teknisk utrustning och de program valt att använda. Det har bidragit till att man som ledamot inte getts möjlighet att delta fullt ut, nästan vid varje möte är det något tekniskt problem med ljud, uppkopp- ling, bild etc. Har blivit smidigare och smidigare, dels tekniskt men även för att rutiner arbetats fram och folk vant sig vid digitala möten. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Fysiska utskottssammanträden eller sammanträden på distans Flera av respondenterna uppehöll sig kring för- och nackdelar med att sam- manträda på distans. Vissa framhöll att avsaknaden av fysiska möten försvå- rade det parlamentariska arbetet. Andra underströk värdet av att slippa långa resor till för att delta vid korta utskottssammanträden. Några ex- empel på mer positiva kommentarer var: Det fungerar bra. Men det är betydligt sämre än när vi möts fysiskt. Möj- ligheten till att lyssna in varandra försämras när man inte möts fysiskt. Övergången till att ha utskott digitalt är mycket bra. Det gör det möjligt att värdera när det är motiverat att medverka fysiskt respektive digitalt. har det känts mer effektivt att ha möten på distans eftersom en del utskottsmöten är så korta. Onödig restid/transporttid för att ta sig till ett fysiskt möte. Det fanns dock även de som var mindre nöjda med utskottens distansmöten: Bristen på interaktion blir allt mer påtaglig allt eftersom tiden går. Ett sam- manträde handlar inte bara om att lyssna och se talaren. Det handlar minst lika mycket om att kunna läsa av alla andra som närvarar. Dessutom för- svinner all spontan interaktion före och efter mötena. Det här är inte kritik mot hur hanterat pandemin utan snarare att betrakta som ett kon- staterande. Det är viktigt med möjlighet till informella samtal mellan partierna. Den möjligheten har försämrats. Det viktiga förhandlingsarbetet utanför utskottets sessionssal blir lidande av digitala möten. Andra tar fasta på att det finns både för- och nackdelar med att utskotten sam- manträder på distans och förordar olika kombinationer av fysiska sammanträ- den och möten på distans: Att ha möjligheten att välja mellan att delta på distans är verkligen en för- del för oss som pendlar långt. Det ger mer tid för förberedelse samt tid i valkretsen. När väl alla hade lärt sig systemet och den digitala mötestekni- ken så fungerar det bra. Det var en bra kombination när vi var en från varje parti i salen rent fysiskt och sedan kunde ersättare delta på distans. Det upplevde jag som väldigt bra. Det fungerar mycket bra med digitala möten för att hantera de formella beslut och beredningar som behövs. Dock minskar samtalen om olika po- litiska förslag och möjligheter att hitta kompromisser, när det inte blir småprat till och från utskottsmöten. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Synpunkter på det ”allmänna utskottet” Några av ledamöterna framförde synpunkter på det s.k. ”allmänna utskottets” funktion: Jag tyckte utskottsarbetet [2020] var ohållbart när justeringar skulle göras på löpande band i en sal och varken tekniken eller regelverken för ledamöter att delta på distans fanns på plats. Beslutet att möjliggöra deltagande på distans var helt nödvändigt. Beslutsfattande i utskott utan ansvariga ledamöter från varje parti var en nödlösning som verkligen inte var bra. Att det vid ändrade uppfattningar alltid behövde skjutas på beslut visade att vi behöver ha många utskott med ledamöter som verkligen hinner sätta sig in i ärendena ordentligt. som bärare av demokratiska värden under pandemin I ett försök att fånga ledamöternas syn på vissa demokratiaspekter knutna till roll ombads de att ange hur de ansåg att sam- mantaget hade lyckats möta det medborgarna bör kunna förvänta sig när det gäller roll som bärare av olika demokratiska värden och att vara en viktig arena för öppen debatt. Svaren på frågan redovisas i figur C8. Figur C8 Ledamöternas svar på frågan om hur de anser att sam- mantaget lyckades möta det medborgarna bör kunna förvänta sig när det gäller roll som bärare av demokratiska värden och att fungera som en arena för öppen debatt ? (antal svar = 218) Av diagrammet kan man utläsa att av de ledamöter som har besvarat frågan anser att har lyckats möta medborgarnas förvänt- ningar på detta område på ett bra eller mycket bra sätt. Ungefär en fjärdedel av svaren hamnar i kategorin varken bra eller dåligt och av respondenterna anser att har lyckats dåligt eller mycket dåligt när det gäller att möta medborgarnas förväntningar om att fungera som en viktig bärare av demokratiska värden. Utöver liknande reflektioner som i avsnittet om utskotten ovan om värdet för ledamöterna att kunna mötas fysiskt som en viktig del av det parlamenta- riska beslutsfattandet i en representativ demokrati, kretsade kommentarerna i DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN anslutning till denna fråga annars i mångt och mycket kring de smittskyddsre- laterade restriktioner som både samhället i allmänhet och riksdagsledamöterna tvingades förhålla sig till. Kommentarerna handlade bl.a. om de begränsade möjligheterna till fysiska möten med väljare, intresseorganisationer och andra intressenter både i den egna valkretsen och på andra håll i landet. Några ex- empel: Medborgardialog förutsätter helt enkelt mänskliga möten och ett öppet riksdagshus. Begränsningarna har ju påverkat förutsättningarna för demokratin. Att inte fler har kunnat delta i debatter, svårare att på ett fullödigt sätt fullgöra ut- skottsarbetet med mera. Därutöver svårt att vi inte kunnat ha lika mycket kontakt med väljare. Men vi kunde ju inte göra på något annat sätt. Studiebesök m.m. utgör en central del av tillgängliggörandet av vår demo- krati, detta har fått stå tillbaka … Som ledamot har även möjligheterna till studiebesök, väljarkontakter och annat kraftigt begränsats med risk för att politiken distanserat sig från det omgivande samhället. Det demokratiska samtalet har blivit lidande i den digitala världen. Man får inte lika bra kontakt med människor och kommer inte in i nya samman- hang lika enkelt som när allt var på plats. Det försvårar för partiöverskri- dande samtal och kontakter. Det blir inte alls samma dynamik och kreativa verkstad som när man möts öga mot öga. I kammardebatterna uppmanas bara talespersonerna deltaga, vilket ger färre deltagare och mindre möjlighet att belysa olika aspekter av de olika förslagen. För den politiker som inte är Stockholmsbaserad blir det även svårare att komma ut i de nationella medierna, när man inte kom- mer ut i samlad tropp från utskottssammanträdena, åtminstone i början. har även de vant sig vid att göra intervjuer på distans. Även studiebesök inom den sektor man arbetar och i hemmavalkretsen har för- svårats, vilket också påverkar möjligheten till medborgarkontakter. ”De digitala vägarna är nu upptrampade” Citatet i rubriken kommer från ett av enkätsvaren och ger till viss del en mot- bild till den som tecknas i det föregående avsnittet. Några av respondenterna pekar nämligen på att ”det digitala språnget” bland både riksdagsledamöterna och befolkningen i allmänhet har öppnat upp för fler möjligheter att delta – om än då alltså digitalt – vid olika typer av sammankomster på flera platser runt om i landet under en och . Detta är något som annars hade varit omöjligt inte minst av rent reselogistiska skäl. Dessa möjligheter framhåller vissa som en positiv effekt av pandemin som har bidragit till en viss vitali- sering av demokratin: Fördelar och nackdelar. Främsta fördelen är digitalisering med större till- gänglighet på många sätt. Främsta nackdelen är uteblivna mellanmänsk- liga möten som oftast är behövliga förr eller . DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Med tanke på att hela samhället ställde om till digitala möten så har det varit en naturlig övergång att även möta medborgare, väljare och lokala politiker eller beslutsfattare och opinionsbildare så. De digitala arbetssätten har gjort det möjligt att ha mer tid att prata med medborgarna så själva arbetssätten har bidragit positivt till demokratin. Några pekar också på att besöksrestriktionerna i under pande- min har gjort att skolklasser och andra besökare inte har kunnat tas emot, vilket har gjort att allmänhetens kunskap och förståelse för riksdagsarbetet kan ha minskat. Några representativa citat från enkätsvaren på detta tema är följande: Öppenheten med studiebesök och direkta kontakter i har upphört helt och kunskapen och förståelsen för riksdagsarbetet har med det minskat. Något sämre än i normalfallet givet besöksförbud osv. men givet omstän- digheterna ändå godtagbart. En stor eftergift är färre externa besökare som kommer med relevant input för oss politiker. Jag upplever att kunskapsin- hämtningen har blivit lidande. Ett annat tema för kommentarerna i anslutning till denna fråga sammanhängde med huruvida det begränsade antalet ledamöter som voterade kunde anses re- presentera folket och om urvalet av de voterande ledamöterna avspeglade val- resultatet på ett godtagbart sätt. Bra på grund av svåra förutsättningar men representativiteten för valkret- sarna blir lidande när bara närmsta ledamöter har möjlighet att vara aktiva. Syns man inte så finns man inte. Speciellt då man tillhör en s.k. riskgrupp. Ingen representation av 65 plus. Det är orimligt att endast representeras av 55 av de folkvalda. En annan aspekt som lyftes fram och som i viss utsträckning hängde samman med beslutet om det begränsade antalet ledamöter som deltog i voteringarna gällde det demokratiska värdet av att kunde fortsätta att fungera även under pandemin. Otroligt viktigt att var igång och att vi fattade alla beslut som vi skulle fatta! Beslutskapaciteten kunde upprätthållas tack vare överenskommelsen mel- lan gruppledarna. kunde därmed fortsätta att stifta lag och granska regeringen. Därmed kunde också viktiga aspekter av demokratin i upprätthållas. I stort tycker jag att det har fungerat mycket bra. Naturligtvis blir det ett demokratiunderskott när inte alla riksdagsledamöter kan vara med och vo- tera. Alla ska ju bära sitt ansvar. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN arbete med EU-frågor har beskrivits i del B. I enkäten ombads ledamöterna att redovisa hur de uppfattar att lyckades hantera olika delar av EU-arbetet. Det är i som samråder med regeringen inför rådsmö- ten, och det är där regeringen får det förhandlingsmandat med vilket de agerar i rådet. I figur C9 redovisas fördelningen av svaren på enkätfrågan om hur ledamöterna bedömer att dessa samråd fungerade. Figur C9 Svarens fördelning på frågan om hur ledamöterna bedömer att genomförde uppgiften att ge regeringen förhandlingsmandat ge- nom samråd i (antal svar = 217) Det kan noteras att knappt hälften () av de som besvarade frågan ansåg att denna del av EU-arbete hade fungerat bra eller mycket bra. Det framgår också att ansåg att riksdagsarbetet hade fungerat dåligt eller mycket dåligt på detta område. Den förhållandevis höga andelen (cirka hälften) av respondenterna som anger att de inte har någon åsikt eller som har valt alternativet varken bra eller dåligt kan förklaras av att det är många ledamöter som inte sitter i och som därför inte har direkt insyn i hur denna del av EU-arbete har fungerat. Överläggningar, subsidiaritetsprövningar och granskningar av vik- tiga EU-dokument En del av EU-arbete utförs i utskotten. Det handlar om att genom- föra s.k. subsidiaritetsprövningar av förslag till rättsakter från EU, att lämna utlåtanden om sådana EU-dokument som bedöms vara av särskild betydelse samt att överlägga med eller få information av regeringsföreträdare innan des- DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN sa samråder med inför möten i ministerrådet. Ledamöternas syn på hur utförde dessa uppgifter redovisas i figur C10. Figur C10 Respondenternas syn på hur olika EU-relaterade uppgifter hante- rades i utskotten (antal svar = 216–218). Granskningar av viktiga dokument Även här kan man konstatera att fler än hälften av de svarande anser att de tre uppgifterna har kunnat utföras bra eller mycket bra. av re- spondenterna ansåg att var och en av de tre EU-relaterade uppgifterna hade hanterats dåligt eller mycket dåligt.289 För att göra det möjligt att bedöma på vilket sätt EU-arbete har påverkats under pandemin ombads ledamöterna även att ange hur de tyckte att detta arbete hade förändrats i jämförelse med hur det fungerade alldeles före pandemins utbrott (). Svarens fördelning redovisas i figur C11. 289 Det bör noteras att respondenterna ombads att basera sina svar på erfarenheterna från det utskott (alt. ) där de hade sin ordinarie plats under huvuddelen av 2020 eller – om de inte hade någon ordinarie plats – på erfarenheterna från det utskott (alt. ) där de hade varit mest verksamma . Härutöver bör det nämnas att utskotten berörs i olika grad av att hantera EU-relaterade uppgifter av detta slag och att granskningar av vik- tiga EU-dokument är en relativt sällsynt företeelse (var det totalt 7 ärenden av detta slag som efter beredning inkom och behandlades av kammaren). DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN Figur C11 Respondenternas syn på hur vissa delar av EU-relate- rade uppgifter förändrades jämfört med förhållandena hösten 2019 (dvs. före pandemin) och (antal svar = 216–217). Mer än hälften av de som har besvarat frågan anser att det EU-relaterade riks- dagsarbetet varken har förbättrats eller försämrats . anser att arbetet har blivit bättre eller mycket bättre. En dryg fem- tedel av respondenterna anser att de överläggningar och den information som utskotten genomför med statsråd har blivit sämre under pandemin, vilket möj- ligen kan sammanhänga med att dessa i huvudsak genomfördes på distans un- der större delen av 2020. Ledamöternas kommentarer om EU-arbete I likhet med många av de övriga frågorna har ledamöterna lämnat synpunkter på EU-arbetet i de öppna kommentarsrutorna. Ett antal ledamöter framförde positiva synpunkter på hur EU-arbetet bedrevs : Tycker det har fungerat bra, tog ju lite tid innan man hittade formerna i utskotten för överläggningarna, men t.ex. chattfunktionen i Skype har verkligen underlättat när utskott och minister ska kompromissa fram till- lägg och ändringar och jag upplever också att ledamöterna kommit mer förberedda till överläggningar när de vet att de behöver presentera skrift- liga förslag i chatten. Sen är det så klart alltid lättare när man sitter i samma rum och man känner stämningen, men tycker det verkligen har fungerat över förväntan! [=EU-nämnden] är nog den del av riksdagsarbetet som fungerade bäst genom pandemin. DEL C – DE ENSKILDA LEDAMÖTERNA OCH DERAS UPPDRAG UNDER CORONAPANDEMIN har arbetat en del på distans redan innan pandemin (exem- pelvis under pågående förhandlingar i rådet) och har därför vanan inne. Tycker det har fungerat mycket bra. Digitala möten har fungerat bra, men i några fall skulle kun- nat samråda fysiskt och smittsäkert i större lokaler (t.ex. Första- eller And- rakammarsalen). Förhandlingar och överläggningar på distans har varit en utmaning Behovet av fysiska sammanträden i sådana förhandlingssituationer som före- kommer i eller vid överläggningar i utskotten lyfts fram av några respondenter: Mycket svårare att få till stånd överläggningar när man inte är på plats fysiskt. Skype ger inte heller utrymme att läsa av kroppsspråk på samma sätt, vilket kan vara betydelsefullt för att kunna hitta gångbara vägar framåt i en uppgörelse. Det har fungerat, men eftersom man inte sitter i samma rum så blir det svårt med förhandling eller ajournering. Utmaningar med sekretessbelagda underlag hanterar en del material som omfattas av sekretess, vilket har varit en utmaning som ett par av respondenterna lyfter upp. De pekar på svå- righeter att granska vissa dokument om man inte är på plats i . Ledamöterna om sitt uppdrag under pandemin Kommittén har till uppgift att belysa hur ledamöterna har kunnat utöva riks- dagsuppdraget på individnivå under de speciella förhållanden som rådde under större delen av 2020. Därför ställdes ett antal frågor i enkäten med denna in- riktning, och svaren på dessa frågor redovisas i följande avsnitt. Från att veckopendla till (alternativt för de ledamöter som är bosatta närmare ) för att utöva sitt uppdrag på plats i utskott, kammare, partigrupper och andra konstellationer till att befinna sig i hemmet och delta i möten på distans har sannolikt varit den mest påtagliga omställ- ningen för många riksdagsledamöter.