frsrdg · H804RR1 · 2021-02-19 00:00:00 — Vidare samverkar vi med Europeiska revisionsrätten och faciliterar revisionsrättens granskning av hantering av EU-medel. genomförde åtaganden på EU-nivå, till exempel genom kontakter med revisionsrätten. Medverkan i genomförandet av revisionsrättens granskningsbesök har emellertid begränsats av coronapandemin. Vi har även deltagit i kontaktkommitténs arbete. Ett par möten i denna har ställts in eller skjutits upp på grund av pandemin. leder arbetet i två arbetsgrupper under kontaktkommittén. Inom övrig samverkan har fokus varit på kollegial granskning samverkar med andra länders nationella revisionsorgan i syfte att dela kunskap, utbyta erfarenheter, utveckla metoder och skapa plattformar för att lösa gemensamma utmaningar. har därför lett en kollegial granskning, så kallad peer review, av den nederländska revisionsmyndigheten. Arbetet avslutades men rapporten publicerades . har också inlett en kollegial granskning av den danska revisionsmyndigheten. Vår bedömning är att deltagandet i kollegiala granskningar ger värdefulla erfarenheter och lärdomar till vår egen verksamhet. Besöksutbytet med andra länder har begränsats på grund av coronapandemin. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska revisionsmyndigheterna har arbetet fortgått. stod värd för ett möte om strategisk framsyn i granskningsarbete. Därefter har samtliga möten genomförts digitalt och coronapandemin har dominerat agendorna. har tagit fram en rutin för deltagande i internationella arbetsgrupper och kommittéer. har även gjort en översyn av hur vi arbetar med sekunderingar och utbytestjänstgöring, som ett led i att stärka vårt arbete med kompetensförsörjning. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Kostnaderna är högre än föregående år. Till stor del beror det på ökade personalkostnader i den internationella verksamheten, som resekostnaderna har minskat. Antalet operativa timmar inom internationell samverkan är i princip i nivå med . Tabell 23 Nettokostnader för internationell samverkan (tkr) Tabell 24 Redovisade timmar internationell samverkan Här redovisar vi myndighetsövergripande uppgifter med främsta utgångspunkt i lagen med instruktion för , utöver våra huvudsakliga uppgifter inom de tre verksamhetsgrenarna. Planering och uppföljning av granskningen Riksrevisorn beslutar vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha och redovisar sitt beslut i en granskningsplan. I granskningsplanen presenterar riksrevisorn inriktningen för både den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen utifrån en gemensam riskmodell som beskriver huvudsakliga risker för staten. Genom den gemensamma modellen kan riksrevisorn förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning vid myndigheten. lämnade granskningsplanen 2020/2134 till . I riksrevisorns årliga rapport samlas de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. För att tydliggöra sambandet med granskningsplan redovisas de viktigaste iakttagelserna inom effektivitetsrevision och årlig revision utifrån de huvudsakliga risker som angett granskningens inriktning. Riksrevisorns årliga rapport 202035 lämnades till . Genom uppföljningsrapporten ger underlag för att bedöma genomslaget av vår granskning, det vill säga om den har bidragit till en effektiv statlig verksamhet och tillförlitlig redovisning. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla granskning. Riksrevisorn lämnade uppföljningsrapporten 202036 till . bjuder in till ett öppet seminarium med riksrevisorerna med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Det är ett värdefullt tillfälle för att upprätthålla en löpande och nära kontakt med och att få ge en sammanfattande bild av granskningsverksamheten. Seminariet handlade om iakttagelser som vi har gjort på temat hållbarhet. råd för och vetenskapliga rådet råd för är organ för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Riksrevisorn har informerat rådet om vår verksamhet och organisation, bland annat om planerade publiceringar, årsredovisning 2019, granskningsplan och förslag till anslag på statens budget 2021. Riksrevisorn har också för rådet redovisat arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följts. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Vid finns också ett vetenskapligt råd. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvalitet i granskningen. anordnade tre sammanträden med rådet. Vår bedömning är att rådet genom värdefulla synpunkter har bidragit till kvalitetsarbetet inom såväl granskningsverksamheten som myndighetsövergripande planering av verksamheten. I detta avsnitt redovisar en sammanställning av personalstatistik samt de åtgärder som vi har vidtagit för att säkerställa att det finns god kompetens för att nå verksamhetens mål. Personalstatistiken visar att antalet medarbetare har minskat , både vad gäller visstidsanställda och tillsvidareanställda. Totalt hade 306 tillsvidare- eller visstidsanställda per . infördes rekryteringsstopp av budgetmässiga skäl, vilket har påverkat antal anställda . Ersättningsrekrytering inleddes senare än planerat, vilket visar sig i siffrorna där antal anställda är mindre än föregående år. Tabell 25 Antal anställda per Tabell 26 Könsfördelning av antal anställda per Tabell 27 Antal chefer fördelat på kvinnor och män Bland medarbetarna är kvinnor och män. Bland cheferna är kvinnor och män. Personalomsättningen har sjunkit ytterligare från föregående år. Faktum är att har personalomsättningen sjunkit från till . Det går därför inte att härleda minskningen enbart till osäkerhet på arbetsmarknaden med anledning av coronapandemin utan vi tror att andra faktorer också påverkar omsättningen. I avslutssamtal och enkäter nämner medarbetare till exempel gott ledarskap och tydligare processer inom effektivitetsrevisionen 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Inom årlig revision uppskattas mindre resande. Det senare som en konsekvens av coronapandemin. Vad gäller pension ser vi en tendens att fler arbetar vidare och väljer en senare pensionsavgång. Tabell 28 Personalförändring (antal) I huvudsak följer sjukfrånvaron på samma mönster som för statsförvaltningen i stort, om än på något lägre nivå. Sjukfrånvaron i staten minskar för tredje året i rad38 och så också på . Den totala sjukfrånvaron visar att kvinnor är mer sjukskrivna än män. Män är däremot långtidssjuka i högre utsträckning än kvinnor. Den största anledningen till längre sjukfrånvaro ser ut som på arbetsmarknaden i stort, där psykisk ohälsa står för en betydande andel av sjukfrånvaron. Vi har därför inlett samtal med om att nyttja en stresshanteringstjänst för att förebygga stressproblematik. 37Medelantal anställda redovisas exklusive riksrevisorer, inklusive tjänstlediga och skiljer sig därför mot medelantal anställda som redovisas i tabellen Sammanställning över väsentliga uppgifter, under avsnittet Finansiell redovisning. 38Statistik – sjukfrånvaro, 2020. Tabell 30 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser: Andelen långtidssjuka () Långtidssjukas frånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Årets arbete med kompetensförsörjning Den sammanfattande bedömningen av arbetet med kompetensförsörjningen är att coronapandemin haft inverkan på kompetensförsörjningens samtliga delar. Vi anser dock inte att den har påverkat möjligheten att säkerställa att vi har den kompetens som behövs. I huvudsak kan vi rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Det är däremot en fortsatt utmaning med att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen. har likt övriga arbetsmarknaden fortsatta utmaningar med att hitta tillräckligt många it-reviso- rer samt digitaliseringskompetens. För att säkerställa att kompetensen finns på lång sikt fortsätter arbetet med att internutveckla medarbetare som komplement till rekrytering. Parallellt med rekrytering är kompetensutveckling en stor del i kompetensförsörjning. Den består främst av lärande i arbetet som kompletteras med utbildning. Inom finns en generös inställning till utbildningar. Dessa bedrivs både på individ- och organisationsnivå. har den kompetensutveckling som skett i utbildningsform till viss del påverkats av coronapandemin, vissa utbildningar har ställts in men de flesta har genomförts på distans via digitala lösningar. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Målsättningen med ledarskapsutveckling är att utveckla och stärka ett gott ledarskap. Den tidigare satsningen Utvecklande ledarskap ersattes med motsvarande utbildning Tillitsbaserat ledarskap i regi av annan leverantör. Med anledning av coronapandemin har utbildningen dock senarelagts och kommer genomföras digitalt . genomfördes en modul om att vara arbetsgivarföreträdare samt en annan modul kring kommunikativt ledarskap. Den senare ska byggas på med utbildning i kommunikativt ledarskap och vikten av återkoppling. genomförde även ett antal insatser kring förändringsledning med anledning av den förestående flytten med teman att leda i förändring samt att leda i en aktivitetsbaserad arbetsmiljö. Med anledning av coronapandemin har vi dessutom genomfört digitala utbildningar om att leda på distans och om de förändrade förutsättningar som chefer behöver förhålla sig till. Övriga ledarutvecklingsinsatser som nyttjats är UGL, individuell chefscoachning samt gemensamma chefsforum. har varit en stor utmaning avseende arbetsmiljöfrågorna, särskilt fokus på de ergonomiska utmaningarna på grund av omställning av verksamheten till hemarbete och den nya arbetsmiljön som följer. Då vi har flyttat till nya aktivitetsanpassade kontorslokaler i har en stor del av arbetsmiljöarbetet kretsat kring genomförandet av flytten och förändringen som den innebär. Eftersom vi har arbetat hemifrån i stor utsträckning dröjer det innan kontoret kan användas fullt ut och innan vi kan följa upp arbetsmiljön i de nya lokalerna. har huvudfokus för arbetsmiljöarbetet således varit att säkerställa att hemarbetet fungerar så bra som möjligt. Några aktiviteter vi har genomfört är digital utbildning om ergonomi i hemmiljö samt digital föreläsning från ergonom med tillhörande erbjudande om digitala ergonomironder på hemarbetsplatsen. I syfte att uppmuntra rörelse har den sedvanliga friskvårdstimmen ökats till en friskvårdstimme per dag april . Sammanställning över väsentliga uppgifter Avgiftsintäkter som inte disponeras anslagsdirektiv*** Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 *Avser beräknade avgiftsintäkter för uppdragsverksamhet. **Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamheten uppgick till 232 tkr (226 tkr). ***Avser beräknade avgiftsintäkter för offentligrättslig verksamhet (årlig revision). Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Medel som tillförts statens budget från upp- Medel som erhållits från statens budget för 2020/21:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Kortfristiga fordringar hos andra myndigheter Avsättningar för pensioner och liknande Kortfristiga skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 2020/21:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Redovisning mot anslag (tkr) Utgiftsområde 1 anslag 2:5 Utgiftsområde 7 anslag 1:5 Beviljad anslagskredit för anslag 2:5 uppgår till 10 437 tkr och för anslag 1:5 till 1 500 tkr. Redovisning mot inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision redovisning följer god redovisningssed och lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, förkortad BEA-lagen. Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Undantag från kostnadsmässig anslagsredovisning tillämpas utgiftsmässig anslagsavräkning vid avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension i enlighet med riksdagsskrivelse 2013/14:298. Vid avräkning mot anslaget på utgiftsmässig grund uppstår en periodiseringseffekt som påverkar årets kapitalförändring. Enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut en avgift för den årliga revisionen. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en timtaxa som följer av lönenivån för dem som granskar. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande vidarefaktureras separat. Kostnader för inrikes resor hanteras som en indirekt kostnad för revisionsobjektet trots att det är en direkt kostnad för . Anledningen är att ett enskilt revisionsobjekt inte ska påverkas av personalsammansättningen inom den årliga revisionens team, det vill säga revisionsobjekten ska belastas med likvärdiga resekostnader oavsett var i landet de är lokaliserade. har valt att redovisa nettokostnader i tabellerna om inget annat anges. Nettokostnad är verksamhetens kostnader minus intäkter. Intäkter från anslag och intäkter från den årliga revisionen som redovisas mot inkomsttitel ingår däremot inte i verksamhetens nettokostnader. Utbetalningar av bidrag som finansieras med anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd redovisas som transferering i resultaträkningen. Transfereringarna särredovisas som lämnade bidrag i tabell 20 när det gäller kostnader för det internationella utvecklingssamarbetet (se även not 8 till resultaträkningen). gemensamma kostnader fördelas i redovisningen mellan de tre verksamhetsgrenarna. har två typer av gemensamma kostnader: myndighetsgemensamma och verksamhetsgemensamma (verksamhetens egna indirekta kostnader). Myndighetsgemensamma kostnader avser myndighetsövergripande kostnader, såsom kostnader för myndighetens ledning och lokaler, eller kostnader för flera verksamhetsgrenar. De administrativa kostnader som uppkommer inom myndigheten är myndighetsgemensamma kostnader, vilka fördelas mellan de tre verksamhetsgrenarna. Verksamhetsgemensamma kostnader är kostnader som uppkommer för att stödja en specifik verksamhetsgren och belastar endast den verksamhetsgrenen. Fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader mellan verksamhetsgrenarna beräknas utifrån redovisad tid inom respektive verksamhetsgren. För att få en enkel och tydlig fördelning klassificeras alla gemensamma kostnader med hjälp av fördelningsnycklar. Fördelningsnycklarna viktar gemensamma kostnader mellan en eller flera verksamhetsgrenar utifrån verksamhetsinnehållet med hänsyn till kostnadens relevans för den enskilda verksamhetsgrenen. På det sättet möjliggör modellen en spårbarhet på verifikationsnivå, och modellen är transparent när det gäller vilka kostnader som belastar de olika verksamhetsgrenarna och anslagen. De gemensamma kostnader som belastar biståndsanslaget avser kostnader som får rapporteras som bistånd i enlighet med biståndskommittés (Dac) direktiv för internationellt utvecklingssamarbete (Official Development Assistance, ). Fördelningsnycklar för myndighetsgemensamma kostnader: •Kostnader som belastar samtliga verksamhetsgrenar (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive avgiftsfinansierade slutprestationer (avser både förvaltningsanslaget och biståndsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar, exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsfinansierade slutprestationer (avser förvaltningsanslaget). •Kostnader som belastar alla verksamhetsgrenar exklusive internationellt utvecklingssamarbete och avgiftsbelagd verksamhet (avser förvaltningsanslaget). Fördelningen av myndighetens gemensamma kostnader sker för att löpande ge en korrekt fördelning mellan anslagen. Slutlig fördelning sker i samband med årsbokslutet. FINANSIELL REDOVISNING2020/21:RR1 Fördelning av gemensamma kostnader (tkr) Verksamhetens egna direkta kostnader Verksamhetens egna indirekta kostnader Summa verksamhetens egna kostna- Verksamhetens del av myndighetsge- Andel av myndighetsgemensamma kost- Andel av myndighetens totala nettokost- Av verksamhetens egna indirekta kostnader och av de myndighetsgemensamma kostnaderna 2020 belastade anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, vilket är en minskning med jämfört med . Detta motsvarar av totala nettokostnader för internationellt utvecklingssamarbete. uppgår det internationella utvecklingssamarbetets del av de myndighetsgemensamma kostnaderna till och av myndighetens totala nettokostnader. Tillgångar med en bedömd ekonomisk livslängd om och ett anskaffningsvärde på redovisas som anläggningstillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras om anskaffningsvärdet för ny-, till- och ombyggnader uppgår till . Balanserade utgifter för utveckling aktiveras om anskaffningsvärdet uppgår till . I anläggningstillgångarna ingår ett konstverk som fick från 2008. Anläggningstillgångarna skrivs av linjärt över tillgångarnas bedömda ekonomiska livslängd. • balanserade utgifter för utveckling 3–5 år • rättigheter och andra immateriella tillgångar 3–5 år förbättringsutgifter på annans fastighet 3–6 år maskiner, inventarier, installationer m.m. 3–7 år Fordringarna har tagits upp till de belopp med vilka de beräknas inflyta. Skulderna har tagits upp till nominellt belopp. Fordringar och skulder i utländsk valuta har tagits upp till balansdagens kurs. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa en så kallad brytdag när den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Brytdagen för inföll . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner som bland annat innefattar periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader och förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension och chefspension. Avsättningar har även gjorts för lokala omställningsmedel enligt lokalt avtal mellan och personalorganisationerna. bokförs effekten av den försäkringstekniska omvärderingen av chefspensioner direkt mot myndighetskapital i enlighet med föreskrifter och allmänna råd till 4 kap. 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Uppgifter om ledande befattningshavare och rådsledamöter ska uppge vilka uppdrag dessa personer haft som styrelse- eller rådsledamöter i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamöter i aktiebolag (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Myndigheten ska även redovisa de skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalats ut till dessa personer under räkenskapsåret, samt de framtida åtaganden som har avtalats för var och en. FINANSIELL REDOVISNING2020/21:RR1 Ledamöter och suppleanter i råd för Ersättningar (kronor) –Ledamot av styrelsen för –Ledamot av styrelsen för Norrlandsfon- –Ledamot av . –Vice ordförande för i (GTC). –Ersättare i . –Ledamot i insynsrådet för Inspektionen för vård och omsorg (). (Smer). –Ledamot i den parlamentariska referens- gruppen för ”framtidens socialtjänst”. –Ledamot i polisens nationella insynsråd. –Ledamot i . –Ledamot i Tryckfrihet i –Ledamot i Datainspektionens insynsråd. –Ledamot i insynsrådet för 2020/21:RR1 FINANSIELL REDOVISNING Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av uppdragsverksamhet 1) Intäkter enligt 6 kap. 2 § BEA-lagen Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Reavinster från försäljning av anläggningstillgångar 2) 1)Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 10 – Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. 2)Avser i huvudsak reavinst vid försäljning av anläggningstillgångar i samband med myndighetens flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler . 1)Avser ersättning för sjuklönekostnader. Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pen- sionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arvode till råd och ej anställd personal exklusive ar- betsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Arbetsgivaravgifter, pensionspremier, andra avgifter enligt lag och avtal samt övriga personalkostnader Kostnaderna för personal har minskat med 6 083 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på minskade lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal med cirka 8 700 tkr. I beloppet ingår en ökning av premiekostnader för avtalsförsäkringar med cirka 3 900 tkr. Minskningen av lönekostnaderna beror på att medelantalet anställda har varit färre jämfört med . I övrigt kan skillnaden förklaras med ökade kostnader för förändring av semesterskulden med cirka 4 400 tkr samt minskade övriga personalkostnader med cirka 1 600 tkr. Övriga driftkostnader har minskat med 8 936 tkr jämfört med . Skillnaden mellan åren beror i huvudsak på minskade kostnader för resor och konferenser med cirka 11 800 tkr till följd av den rådande situationen med coronapandemin. I övrigt kan skillnaden mellan åren förklaras med ökade kostnader för inköp av varor och tjänster med cirka 2 600 tkr samt ökade kostnader för reaförluster vid utrangering av anläggningstillgångar med cirka 600 tkr. De ökade kostnaderna är i huvudsak relaterade till myndighetens flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler . Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras Intäkter av avgifter för årlig revis- ion enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig Kostnaderna som är hänförliga till uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 9 – Avgiftsområde årlig revision. Projekt inom det internationella utvecklingssamar- – Avgiftsbelagd årlig revision Årets kapitalförändring avser avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet. Den avgiftsfinansierade uppdragsverksamheten redovisas i resultatredovisningens tabell 10 – Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggnings- Förbättringsutgifter på annans fastighet Årets anskaffning 1) Årets utrangeringar 1) Årets utrangeringar 1) 1)Avser anskaffningar och utrangeringar i samband med myndighetens flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler . Maskiner, inventarier, installationer m.m. Årets anskaffning 1) Årets utrangeringar 1) Årets utrangeringar 1) 1)Avser i huvudsak anskaffningar och utrangeringar i samband med myndighetens flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler . Upplupna intäkter årlig revision Summa övriga upplupna intäkter Uppbördsmedel som betalats till Anslag i räntebärande flöde Anslagsmedel som tillförts räntekonto Fordringar/skulder avseende anslag i räntebärande Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto Inbetalningar i icke räntebärande flöde Utbetalningar i icke räntebärande flöde Betalningar hänförbara till anslag och inkomst- Övriga fordringar/skulder på statens centralkonto 1)Avser konst som överfördes från . Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser utgående avsättning för pensioner ingår pensionskostnader för tidigare riksrevisorers chefspension med 0 tkr (0 tkr). Avsättningen redovisas utgiftsmässigt, det vill säga avräknas mot anslag vid utbetalning. Avsättning har gjorts enligt god redovisningssed utifrån kända framtida utbetalningar per för hela perioden tills riksrevisorerna uppnår ålderspensionsåldern . avsättning för tidigare riksrevisorers chefspension kan högst uppgå till 1 554 tkr (2 595 tkr) om den nuvarande anställningen hos annan arbetsgivare upphör. Avsättningen omprövas vid ändrade förhållanden och i samband med årsbokslut. 113 tkr av utgående avsättning bedöms regleras , varav 0 tkr som avser tidigare riksrevisorers chefspension kommer att belasta anslaget. Utgående avsättning 1) 1)Varav 300 tkr beräknas regleras . Semester- och löneskuld inklusive avgifter Intern styrning och kontroll