frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Även om detta kan tas till intäkt för antagandet att umgängeslokalen låg i eller åtminstone hade anknytning till AA:s boendekommun, särskilt då BB var rätt liten och bodde tillsammans med AA, behövde det inte ha förhållit sig på det Enligt min mening kan alltså domskälen och förordnandet om att det inledande umgänget skulle ske i den angivna umgängeslokalen inte ensamt an- ses ha medfört att AA:s boendekommun röjts. Som jag har konstaterat har emellertid sekretessbestämmelsen för uppgifterna om AA:s adress upphört att vara tillämplig då tingsrätten tagit in uppgifterna i domen utan ett förordnande om att bestämmelsen skulle vara till- lämplig även i fortsättningen. Genom de offentliga uppgifterna i partsbilagan till domen framgick det således att den ort som angavs där var samma kommun som umgängeslokalen låg i. Därigenom har domens utformning bidragit till slutsatsen att AA också var bosatt i den kommun där umgängeslokalen fanns. Utformningen av beslutet om umgänge har saknat ett förordnande om s.k. umgängesstöd Om ett barn har behov av det får rätten, när den beslutar om umgänge med en förälder som barnet inte bor med, besluta om umgängesstöd. stöd avses en person som utses av socialnämnden, sedan domstolen beslutat om det, och som medverkar vid umgänget mellan barnet och hans eller hennes förälder, se 6 kap. 15 c § FB. Med umgängesstöd avses alltså inte en viss lokal. Genom domen förordnade emellertid tingsrätten att BB:s inledande um- gänge med CC skulle äga rum i en viss umgängeslokal. beslut om att ett umgängesstöd skulle medverka vid det inledande umgänget. Som tingsrätten har konstaterat i sitt remissvar skulle förordnandet i domslutet i stället rätteligen ha omfattat umgängesstöd i enlighet med den nämnda regler- ingen och med de överväganden som hade gjorts i domskälen i umgängesfrå- Jag är av samma uppfattning. Även om det i detta fall inte finns skäl att tro annat än att socialnämnden utsåg en viss person att medverka vid umgänget kan inte HH undgå kritik för att domslutet inte utformades i enlighet med de rättsliga förutsättningarna och för den otydlighet som skillnaden mellan dom- skälen och domslutet inneburit. Jag vill i detta sammanhang upplysa om att JO ge- nomfört en undersökning av hur verkställer domstolars beslut om umgänge med umgängesstöd. I sitt beslut (dnr 9119-2019) konstaterade han bl.a. att en lokal inte uppfyller de formella krav som bestäm- melsen i 6 kap. 15 c § FB ställer på en socialnämnd när den verkställer ett domstolsbeslut om umgängesstöd. Det finns enligt honom inte heller något stöd för att en nämnd kan erbjuda umgängesstöd endast under förutsättning att um- gänget förläggs till en umgängeslokal. Med anledning av vad som framkom i O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 en viss del av undersökning har jag tagit ett initiativ till att utreda en tingsrätts hantering av olika frågor kring umgängesstöd enligt 6 kap. 15 c § FB. Ärendet (dnr 1325-2020) är snart klart för avgörande. Bedömningar i sekretessfrågor är inte alltid självklara och den enskilda doma- ren måste ta hänsyn både till intresset av offentlighet i verksamheten och till om exempelvis en enskild part lider men om en viss uppgift röjs. Inte minst mot denna bakgrund är det av avgörande betydelse att den enskilda domaren har klart för sig vilka regler som gäller och tillämpar dem på rätt sätt såväl under handläggningen som i samband med beslut under rättegången och det slutliga avgörandet. Ett röjande av t.ex. en sekretessbelagd adressuppgift kan få mycket allvarliga konsekvenser för den enskilde. Det är dessutom av vikt att domstolarna har tydliga och rättsligt korrekta rutiner för hanteringen av sekre- tessreglerade uppgifter. Mot bakgrund av vad som framkommit i detta ärende utgår jag från att nu ser över sina rutiner. JO har vid flera inspektioner av domstolar påträffat domar och beslut med hänvisning till en partsbilaga och där avsikten tycks ha varit att en sekretessbestämmelse skulle fortsätta vara tillämplig för uppgifterna i den bilagan, men där förordnande om detta saknats. Det har följaktligen medfört att uppgifterna i dessa partsbilagor blivit offentliga, dvs. det har varit fråga om samma förhållanden som i nu aktuellt ärende. Vid inspektionerna har också avgöranden med partsbilagor som endast har innehållit offentliga uppgifter uppmärksammats. (Se protokoll från JO:s inspektioner av tingsrätter och för- valtningsrätter, bl.a. dnr 915-2015, dnr 5855-2016, dnr 7604-2018 och dnr 7403-2019.) Det kan inte uteslutas att utformningen av själva målhanterings- systemet (verksamhetsregistret), och hur partsbilagan upprättas och knyts till ett avgörande, kan ha betydelse för vad som framstår som förbiseenden eller misstag från enskilda domares sida i nu berörda avseenden. Det kan även finnas behov av tydligare riktlinjer för domstolarna om hur skyd- dade personuppgifter och partsbilagor bör hanteras. Eftersom ansvarar för skickar jag en kopia av detta beslut dit för kännedom. En tingsrätt har skickat uppgifter om en underårig målsägande till en förälder som inte var vårdnadshavare (Dnr 3828-2019) Beslutet i korthet: Sedan åklagaren hade lämnat in en framställning om förordnande av målsägandebiträde för en underårig målsägande registrerade tingsrätten båda föräldrarna som vårdnadshavare trots att endast mamman var det. Tingsrätten beslutade om målsägandebiträde och skickade en kopia av förordnandet även till pappan. Under en förundersökning råder enligt 35 kap. 1 § offentlighets- och sek- retesslagen som huvudregel sekretess för uppgifter om identiteten på en målsägande. Till följd av tingsrättens hantering av aktörsuppgifterna i målet 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T fick pappan felaktigt kännedom om att en brottsutredning pågick, där hans barn var målsägande. Även om det inträffade framstår som ett enskilt miss- tag finner JO att tingsrätten inte kan undgå kritik. I beslutet gör JO vissa uttalanden om sekretess till skydd för underåriga målsägande. I en anmälan som kom in till JO klagade på . Hon menade att tingsrätten i ett brottmål där hennes barn BB var mål- sägande hade skickat handlingar till barnets pappa, trots att han inte var vård- nadshavare. JO tog del av tingsrättens dagboksblad, åklagarens framställning om förord- nande av målsägandebiträde för BB samt tingsrättens förordnande om ett så- dant biträde och slutliga beslut att skriva av målet från fortsatt handläggning. Av handlingarna framkom bl.a. följande: Åklagaren uppgav i sin framställning att det var fråga om brott enligt 3 kap. 5 § , BrB (dvs. misshandel, JO:s anm.), och att sekretess enligt 35 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, kunde gälla för uppgift om den enskildes personliga förhållanden. Av samma handling fram- gick att målsäganden BB skulle fylla . En kopia av tingsrättens förordnande skickades till ”Sekretess ” och ”Sekretess EPA”. Sedan åkla- garen hade lagt ned förundersökningen skrev tingsrätten av målet från fortsatt handläggning. I protokollet återfanns under rubriken sex målsägande med för- och efternamn, varav en var BB, samt deras gemensamma målsägan- debiträde. JO uppmanade tingsrätten att lämna upplysningar om och yttra sig över det som hade förts fram i anmälan. Tingsrätten (lagmannen ) uppgav i ett remissvar följande: Efter att ha tagit del av AA:s anmälan och då det har kunnat konstateras att i aktuellt mål en felregistrering av en vårdnadshavare till en av de sex un- deråriga målsägandena har gjorts i tingsrättens verksamhetsstöd har Norr- tälje tingsrätt med hjälp av fått fram uppgifter som utvisar att domstolshandläggaren gjorde registreringen samt att en inaktualisering av den felaktiga registreringen gjordes av domstolshandläggaren . EEuppgett att hennes minnesbild är att hon den dagen tog emot ett telefon- samtal, varvid hon uppmärksammades på att registreringen blivit felaktig, att hon bad uppringaren om ursäkt för det inträffade och att hon redan under telefonsamtalet inaktualiserade den tidigare registreringen, vilket uppring- aren underrättades om. I övrigt hänvisar jag till bifogad redogörelse av domstolshandläggaren , varvid jag kan bekräfta att hon beskrivit tingsrättens rutiner korrekt samt att arbetsbelastningen vid tingsrätten har varit synnerligen hög med en målökning på från en redan i sig historiskt hög nivå och en mycket ansträngd budgetsituation, vilken bland annat har med- fört en minskad personalstyrka. Så som DD anfört torde den felaktiga regi- streringen vara hänförlig till den mänskliga faktorn. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 medfört att beslutet om förordnande av målsägandebiträde har skickats för kännedom också till fel person. Tingsrätten beklagar det inträffade liksom de olägenheter som det kan ha medfört för AA och andra. DD uppgav följande: När målsägandebiträde förordnas för en underårig skickas beslutet för kän- nedom till vårdnadshavaren/vårdnadshavarna. Detta följer av tingsrättens rutiner. Om inte åklagarens framställan om målsägandebiträde innehåller upp- gift om vem eller vilka som är vårdnadshavare hämtas denna uppgift från och förs in manuellt i tingsrättens målhanteringssystem . I förevarande mål innehöll inte åklagarens framställan någon uppgift om målsägandens vårdnadshavare utan uppgiften hämtades från av mig. Som jag minns det registrerade jag samtliga aktörer i för att skynda på förfarandet och gav morgonen därpå akten till en kollega, dom- stolshandläggaren , för att skriva förordnanden samt bad henne dubbel- kolla att det blivit rätt (de var ganska många). Det kan nu i efterhand konstateras att de uppgifter som hämtades från beträffande nu aktuell målsägande kom att avse målsägandens för- äldrar istället för vårdnadshavare. Detta kom i sin tur att innebära att in- formation om att tingsrätten hade förordnat ett målsägandebiträde för den underårige skickades även till den förälder som inte var vårdnadshavare. Det inträffade är naturligtvis väldigt beklagligt och jag är ledsen om det orsakat någon obehag eller problem. Det som hänt kan inte förklaras på annat sätt än att det är den mänskliga faktorn som spelat in. Arbetsbördan var väldigt hög där jag också var ensam an- svarig för att lära upp en ny domstolshandläggare. Av logg kan man se att aktören skapades , vilket in- nebär att åtgärden vidtogs efter ordinarie arbetstid. Det framgår av aktörsuppgifterna i att den felaktigt antecknade vårdnadshavaren inaktualiserades som aktör i målet . AA gavs tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: En undersökningsledare ska enligt 23 kap. 5 § (RB) göra en anmälan hos rätten om en målsägande begär att få ett målsägandebiträde eller om det annars finns anledning att förordna ett sådant biträde. Biträdet har enligt 10 § femte stycket i samma kapitel rätt att under förundersökningen närvara vid ett förhör med målsäganden. Om den som ska höras är bör även den som har vårdnaden om honom eller henne närvara vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen, se 10 § sjätte stycket. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden som förekommer i en förundersökning i ett brottmål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men. Detta framgår av 35 kap. 1 § första stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. Om polisen eller åklagaren under förundersökningen ger in en framställning om förordnande av målsägandebiträde och det kan antas att målsäganden eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men om uppgiften röjs kan sekretess 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T gälla för t.ex. målsägandens namn även hos domstolen, se 43 kap. 2 § och 3 § andra stycket OSL. Uppgiften att någon är målsägande anses känslig (se m.fl., Sekretess m.m. hos allmän domstol, En handbok, femte upplagan, s. 53). Sekretess för en målsägandes identitet kan dock gälla hos domstolen redan på grund av att en sekretessbestämmelse, såsom 35 kap. 12 § OSL, är direkt tillämplig. Sekretessen enligt 35 kap. 1 § första stycket OSL gäller inte ett beslut om att en förundersökning läggs ned, se 6 § 1 samma ka- pitel, vilket kan medföra att ett namn på en målsägande då blir offentligt (se , a.a., s. 65). Det kan noteras att sekretess enligt 35 kap. 1 § OSL inte hindrar att en upp- gift lämnas ut till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, LUL. 35 kap. 10 § 1 OSL och det kan beröra inte bara den misstänktes vårdnadsha- vare utan även någon som svarar för den unges vård och fostran eller har en fostrande roll i förhållande till en underårig (se mitt beslut denna dag i ärende dnr 6318-2019). Det finns inte någon motsvarande sekretessbrytande bestäm- melse vad gäller underåriga målsägande. Bestämmelser om sekretess i förhållande till den enskilde själv och till hans eller hennes vårdnadshavare finns i 12 kap. OSL. I 3 § anges att sekretess till skydd för en enskild gäller, om den enskilde är underårig, även i förhållande till dennes vårdnadshavare. Sekretessen gäller dock inte i den utsträckning som vårdnadshavaren enligt 6 kap. 11 § (FB) har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som gäller den underåriges personliga angelägenheter, såvida det inte kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavaren eller det annars anges i lagen. Om sekretess inte gäller i förhållande till vårdnadshavaren förfogar vårdnadshavaren ensam eller, bero- ende på den underåriges ålder och mognad, tillsammans med den underårige över sekretessen till skydd för den enskilde. En vårdnadshavare har både en rätt och en skyldighet att bestämma i frågor som rör ett barns personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadsha- vare, gäller det som sagts dem tillsammans, se 6 kap. 11 och 13 §§ FB. Underåriga är inte processbehöriga, se 11 kap. 1 § andra stycket Processbehörigheten i det enskilda fallet bestäms med hänsyn till bl.a. den rättsliga handlingsförmågan enligt 9 kap. FB och vad ett mål rör. brott mot person saknar en målsägande som inte fyllt i princip egen pro- cessbehörighet i brottmålet utan företräds i stället av sin eller sina vårdnadsha- vare, se 20 kap. 14 § RB (se även prop. 1987/88:107 s. 11). Som huvudregel gäller inte sekretess för uppgifter om en underårig måls- ägande i ett mål eller ärende hos domstolen gentemot vårdnadshavare, men han eller hon ska ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål i takt med barnets stigande ålder och mognad. Det får betydelse även i sekretesshän- Och utifrån omständigheterna i det enskilda fallet kan det finnas anled- ning att inte lämna ut uppgifter till vårdnadshavaren, t.ex. när den underårige närmar sig myndighetsåldern eller kan antas lida betydande men om en viss sekretessbelagd uppgift blir känd för vårdnadshavaren. Det sistnämnda kan bli aktuellt i en situation där den underårige och vårdnadshavaren står i motsats- förhållande till varandra eller det finns risk t.ex. för våld från vårdnadshavarens O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 sida eller denne annars kan antas utnyttja uppgifterna om den underårige till skada för barnet. Det räcker dock inte att den underårige tycker att det är obe- hagligt att uppgiften blir känd för vårdnadshavaren. (Jfr , a.a., s. Särskilda regler gäller om den unge misstänks vara utsatt för brott av vårdnadshavaren eller någon som är närstående till honom eller henne. En förälder som inte har vårdnaden om sitt barn har däremot i sekretesshän- seende samma ställning som vilken utomstående som helst. Det betyder att en sekretessprövning normalt måste göras när en förälder som inte är vårdnadsha- vare vill få del av sekretesskyddade uppgifter om den underårige. (Se , a.a., s. 159 och JO 1998/99 s. Av åklagarens framställning om förordnande av målsägandebiträde för BB framgick bl.a. att brottsmisstankarna avsåg misshandel, att målsäganden då var nästan och att sekretess enligt 35 kap. 1 § OSL kunde gälla för uppgifterna om dennes personliga förhållanden. Trots att BB:s pappa inte var vårdnadshavare registrerades han som det i målhanteringssystemet . Tingsrätten skickade därefter en kopia av förordnandet om målsägandebiträde även till honom. Att pappan felaktigt hade registrerats som BB:s vårdnadsha- vare uppmärksammades av tingsrätten först när AA kontaktade tingsrätten och påtalade detta. Som framgått är sekretessbestämmelsen i 35 kap. 1 § OSL tillämplig i för- hållande till en förälder som inte är vårdnadshavare för en underårig måls- ägande. Föräldern ska alltså inte tillställas sådana sekretessbelagda uppgifter som rör den underåriga sonen eller dottern. Genom tingsrättens hantering av aktörsuppgifterna fick pappan del av uppgifter som han inte skulle ha del av och därmed kännedom om att en brottsutredning pågick där hans barn, BB, var målsägande. Även om det inträffade tycks ha berott på ett enskilt misstag, till följd av den felaktiga registreringen i målhanteringssystemet , kan tings- rätten inte undgå kritik för det inträffade. Att rätt personer registreras som vårdnadshavare i är av yttersta vikt för en fortsatt korrekt handläggning. Felaktigheter kan få olyckliga eller allvarliga konsekvenser för enskilda. Jag vill därför understryka betydelsen av noggrannhet i detta hänseende. Som redan nämnts är huvudregeln att sekretess inte gäller gentemot vård- nadshavaren för uppgifter om en underårig målsägande i ett mål eller ärende hos domstolen. En förälder utan del i vårdnaden har däremot ur sekretesshän- seende samma ställning som vilken utomstående som helst. Regleringen skiljer sig från vad som är fallet när en underårig är misstänkt för brott. Som jag tidi- gare redovisat finns ett undantag i 35 kap. 10 § 1 OSL som innebär att även förälder som inte har del i vårdnaden i vissa fall kan få del av annars sekre- tesskyddade uppgifter beträffande den unge. Den sekretessbrytande bestäm- melsen har motiverats med att det utöver vårdnadshavaren kan finnas vuxna personer i den unges närhet som bör ges möjlighet att hjälpa den unge att komma till rätta med sin brottslighet. (Se prop. 2001/02:111 s. 19 och 20.) Olika slags skyddsintressen och integritetsaspekter kan visserligen göras gäl- lande när en underårig påstås ha varit utsatt för brott jämfört med när en 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T underårig misstänks ha gjort sig skyldig till en lagöverträdelse. Jag vill för egen del dock framhålla att även en målsägande kan, i den utsatta situation det inne- bär att vara ett brottsoffer, vara i behov av stöd av andra vuxna personer än en Av den anledningen är det inte självklart varför inte t.ex. en person som inte är vårdnadshavare men som svarar för den unges vård och fostran ska informeras om att den unge är målsägande i ett mål eller ärende hos I anslutning till detta kan jag slutligen konstatera att även om barn under sällan är processbehöriga, och vårdnadshavaren företräder den un- deråriga i domstolen, är sekretessregleringen inte helt tydlig när det gäller den sekretess som den unge i detta sammanhang råder över. Mot bakgrund av det ovanstående anser jag att det finns skäl att skicka en kopia av detta beslut till regeringen för kännedom. Eftersom tillhandahåller expedieringshandböcker till de all- männa domstolarna bör en kopia av beslutet även skickas dit för kännedom. Vad som i övrigt framkommit i ärendet ger inte anledning till någon ytterli- gare åtgärd eller något uttalande från min sida. Jag har kritiserat en annan tingsrätt för att ha skickat uppgifter om en underårig misstänkt till en förälder som inte var vårdnadshavare (se JO:s ärende med dnr 6318-2019). En tingsrätt har skickat uppgifter om en underårig misstänkt till en förälder som inte var vårdnadshavare (Dnr 6318-2019) Beslutet i korthet: Sedan polisen skickat in en framställning om offentlig försvarare för en underårig som var misstänkt för brott registrerade tingsrät- ten båda föräldrarna som vårdnadshavare trots att endast mamman var det. Tingsrätten bedömde preliminärt att det inte fanns något behov av försvarare och underrättade den misstänkte om det. Samma underrättelse skickades för kännedom till bägge föräldrarna. Under en förundersökning råder enligt 35 kap. 1 § offentlighets- och sek- retesslagen som huvudregel sekretess för uppgifter om identiteten på den misstänkte. Till följd av tingsrättens hantering av aktörsuppgifterna i målet fick dock pappan kännedom om att en brottsutredning mot sonen pågick. Även om det inträffade framstår som ett enskilt misstag finner JO att tings- rätten inte kan undgå kritik. I beslutet gör JO vissa uttalanden om bl.a. underrättelser under rätte- gången till andra personer än vårdnadshavare när en underårig är misstänkt för eller står åtalad för brott. I en anmälan som kom in till JO klagade på Värm- lands tingsrätt med anledning av att tingsrätten i ett brottmål där hennes son var O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 misstänkt hade skickat handlingar till sonens pappa och därefter lämnat ytter- ligare information till pappan trots att han inte var vårdnadshavare. JO tog del av bl.a. ett dagboksblad, en underrättelse till den misstänkte samt tingsrättens dom. Det framkom att en kopia av underrättelsen hade skickats till två personer som uppenbarligen var föräldrar till den misstänkte. Underrättel- sen var ställd till den misstänkte och gällde frågan om en offentlig försvarare skulle förordnas. Vidare framgick av dagboksbladet att tingsrätten, efter ett te- lefonsamtal från en av föräldrarna, hade kontrollerat i vem som var vårdnadshavare till den misstänkte och då hade uppmärk- sammat att den andre föräldern inte var det. JO uppmanade tingsrätten att lämna upplysningar om och yttra sig över det som hade förts fram i anmälan. Av remissvaret skulle särskilt framgå vilka kon- troller som tingsrätten hade gjort i fråga om vårdnadshavare till den misstänkte innan underrättelsen expedierades och hur uppgifter om vårdnadshavare till den misstänkte hade registrerats i målhanteringssystemet under handlägg- ningen av brottmålet. Tingsrätten (lagmannen ) uppgav i ett remissvar följande: tingsrätts mål B … inleddes med en framställan från polisen om att en femtonårig pojke misstänkt för ringa narkotikabrott och brott mot knivlagen begärde offentlig försvarare. I målhanteringssyste- met registrerade tingsrätten pojken och båda föräldrarna. Båda föräld- rarna registrerades såsom vårdnadshavare. Detta var fel, eftersom pojkens mamma var ensam vårdnadshavare. Identitetsuppgifterna för alla tre bela- des med sekretess. Tingsrätten gjorde en preliminär bedömning att en offentlig försvarare inte skulle förordnas. Till pojken och till bägge föräldrarna skickades en underrättelse om tingsrättens preliminära bedömning och om att den som ändå ansåg att en offentlig försvarare skulle förordnas kunde utveckla skälen för det . Trots sekretessen skickades alltså underrättelsen till pojkens pappa, som inte var vårdnadshavare. I anmälan till JO står att när pappan fått brevet från tingsrätten, kontak- tade pappan tingsrätten och fick upplysningar om vad som hänt, mot poj- kens vilja. Jag kan inte kommentera detta, eftersom någon dokumentation inte finns av ett sådant samtal och ingen minns detta så här långt efteråt.