frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Ersättning för logikostnad betalas med sammabelopp som gäller för riksdagsledamöter enligt 6 kap. 4 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. För resor mellan och hemortenbetalasdessutom resekostnadsersättning. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. ska ha följande lydelse. Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till avlöningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän med tidsbegränsad anställning i . Ersättning för logikostnad betalas med samma belopp som gäller för riksdagsledamöter enligt 5 kap. 4 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. För resor mellan och hemorten Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse SFS 2016:1121. 2021/22:RS22 LAGTEXT 2.4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) i stället för lydelsen enligt lagen (2021:1164) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. Bostaden anses som tjänsteställe nämndemän, juryledamöter och andra liknande uppdragstagare i och andra liknande uppdrags- allmän domstol, allmän förvalt- ningsdomstol, hyresnämnd eller personer som tillfälligt anställs hos statliga myndigheter, regi- oner, kommuner eller kommunal- till att minska konsekvenser av en specifik händelse i i form att hantera eller bidra till att av olycka, kris, krig, krigsfara eller annan liknande situation. specifik händelse i i form av olycka, kris, krig, krigsfara eller annan liknande situation. 1Senaste lydelse SFS 2021:1164. Med bostad anses för riksdagsleda- möter bostaden på hemorten. En riksdagsledamot har sitt tjänst- där han eller hon är folkbokförd enligt folkbokförings- lagen (1991:481) under förutsättning att det där finns en bostad som är inrättad för permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj och som även disponeras av ledamoten. Denna lag träder i kraft . 2021/22:RS22 LAGTEXT 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för dels att 1 § lagen (2012:883) med instruktion för i stället för lydelsen enligt lagen (2021:1122) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse, dels att 14 § lagen (2012:883) med instruktion för arvodesnämnd ska ha följande lydelse. ska i enlighet med 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om 3 kap. 2 § lagen (2016:1108) om fastställa det belopp som fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, ledamotsarvode ska betalas med, 3 kap. 11–17 §§ samma lag 3 kap. 13–19 §§ samma lag besluta om återbetalning av arvode, besluta om återbetalning av arvode, 3.12 kap. 26–27 §§ samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och efterlevandeskydd, 4.13 kap. 22–23 §§ samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställningsstöd och efterlevandeskydd, 5.9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 9 kap. 23 § samma lag om 9 kap. 23 § samma lag besluta utbetalning av inkomstgaranti på om utbetalning av inkomstgaranti på Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . 1Senaste lydelse SFS 2021:1122. arvoden till nämndens ledamöter. ordföranden, övriga ledamöter ersättaren för ordföranden finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Denna lag träder i kraft . 2021/22:RS22 LAGTEXT 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i att 1 kap. 7 § ska ha följande lydelse. allmänna råd till lagen. allmänna råd till lagen. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. Utredningen antog namnet Utredningen om riksdagsledamöternas ersättningar. överlämnade utredningen delbetänkandet En anpassning av pensionssystem till en höjd pensionsålder (2019/20:URF1). Delbetänkandet har legat till grund för den ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som beslutade om , varigenom den lägsta åldern för uttag av ålderspension inom pensionssystem höjdes från till (2019/20:RS1, bet. 2020/21:KU7, rskr. 2020/21:37). Vidare noterar riksdagsstyrelsen att regeringen har aviserat att pensionsåldern ska höjas till , men något lagförslag har ännu inte presenterats. Riksdagsstyrelsen kan därför inte föreslå en höjning av pensionsåldern och därmed sammanhängande ersättningar för ledamöter, utan får återkomma i frågan längre fram. Vid riksdagsstyrelsens sammanträde överlämnade utredningen slutbetänkandet Ändringar i ersättningslagen (2020/21:URF2). Utredningens lagförslag finns i bilaga 1. En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats, och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns i Riksdagsför- valtningens akt (dnr 2493-2018/19). I denna framställning behandlas lagförslag och därtill hörande remissyn- punkter. Ett stort antal remissynpunkter rör frågor som regleras i föreskrifter. Det gäller bl.a. frågor om bonuspoäng, årskort på tåg och vilka som får övernatta i övernattningsbostäder inom bostads- bestånd. Frågor som regleras i föreskrift kommer inte beröras i denna fram- ställning, utan kommer att behandlas i samband med förslag om ändringar i föreskrifter. 4 Bakgrund och gällande rätt 4.1Ledamöternas rätt till ersättning och gällande regelverk Enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen har en ledamot rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Av paragrafen framgår att det finns närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare i lag. Motsvarande gällde även tidigare enligt 9 kap. 6 § riksdags- ordning och 23 § riksdagsordning. Ursprungligen fanns alla materi- ella ersättningsregler i riksdagsordningen. Genom lagändringar 1941 fördes reglerna över till en ersättningsstadga medan den grundläggande bestämmel- sen om rätt till ersättning behölls i riksdagsordningen. Ersättningsstadgan ersattes 1972 av en ny ersättningsstadga, som i sin tur ersattes av lagen (1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter. lag upphävdes då lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter trädde i kraft. Därefter ersattes lag av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen), som också är den nu gällande lagen. En betydande del av de materiella reglerna har därutöver återfunnits i olika föreskrifter utfärdade av myndigheter under . Begreppet ersättning innefattar i ersättningslagen inte bara direkt ekono- misk ersättning utan även andra förmåner av ekonomisk natur, exempelvis tillgång till teknisk utrustning och parkering. Lagen gäller för talmannen och ersättare på samma sätt som för ledamöter såvida det inte anges något annat i lagen. I ersättningslagen finns bestämmelser om •ersättning till talmannen (2 kap.) •arvode till ledamöter och ersättare (3 kap.) •resekostnadsersättning (4 kap.) •traktamente (5 kap.) •övernattningsbostad (6 kap.) •arbetsrum, introduktion, vidareutbildning samt teknisk och elektronisk utrustning (7 kap.) •barnverksamhet (8 kap.) •ålderspension (9 kap.) •sjukpension (10 kap.) •efterlevandepension (11 kap.) •inkomstgaranti (12 kap.) •omställningsstöd (13 kap.) •försäkring, rehabilitering och företagshälsovård (14 kap.) •överklagande (15 kap). 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT Talmannen har rätt till ett månatligt arvode som motsvarar arvodet till stats- ministern. En ledamot har rätt till ett månatligt arvode som bestäms av Riks- dagens arvodesnämnd. uppgår arvodet till . Arvodets storlek omprövas normalt en gång . Vissa uppdrag berättigar till ett månatligt tilläggsarvode. En vice talman har således rätt till ett tilläggsarvode som uppgår till av ledamots- arvodet. Tilläggsarvodet till ordföranden i ett utskott och i uppgår till av ledamotsarvodet, medan en vice ordförande har rätt till ett tillägg om av arvodet. Arvodet betraktas som inkomst av anställning enligt socialförsäkrings- balken och lagen (1991:1047) om sjuklön. Ledamoten betraktas i detta sammanhang som arbetstagare. Vid kortare ledighet har ledamoten rätt till fullt arvode under ledigheten. Om ledamoten är ledig en månad eller än så har han eller hon rätt till arvode bara om ledigheten är föranledd av offentligt uppdrag, militär- tjänstgöring, föräldraledighet eller sjukdom eller andra förhållanden som berättigar till ledighet för arbetstagare hos . Är leda- moten föräldraledig eller frånvarande på grund av sjukdom ska det dock göras ett kalenderdagsavdrag på arvodet. Ledamoten har i stället, utöver ersättning från , rätt till ersättning på samma sätt som arbetstagare hos . Det gäller bl.a. föräldrapenningtillägg och sjuk- penningtillägg. Ledamöterna har rätt till ersättning för sina tjänsteresor. Med begreppet tjänsteresa avses en resa som ledamoten gör inom ramen för uppdraget som riksdagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas vid tjänstestället eller på en förrättningsort. Ledamotens bostad på folkbokföringsorten enligt folkbok- föringslagen ska betraktas som ledamotens tjänsteställe. Som exempel på tjänsteresor kan nämnas resor till och från för att delta i riksdags- arbetet och resor till, från och i den valkrets för vilken ledamoten är vald. Ytterligare exempel är resor som beror på sammanträde med partigruppen, partikonferens och annat partiarrangemang, utskottsresor, resor för att delta i arbetet i nämnder, delegationer, kommittéer eller liknande inom samt enskilda utrikes tjänsteresor, exempelvis studieresor eller liknande. En ledamot har även i andra fall rätt till ersättning för kostnader för att resa till , om resan görs med anledning av en extraordinär händelse eller av någon annan orsak som inte har kunnat förutses. ersätter också i vissa fall resor före tillträdet av uppdraget, exempelvis för att inställa sig i eller delta i möten med partigruppen. Rätten till ersättning för resekostnader innebär att ersätter ledamotens egna utlägg för resan. Ledamoten får också boka resor och 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT boende via den resebyrå och det taxibolag som har anlitat och hyra bil på förvaltningens bekostnad. Ledamöterna har även rätt att få ett årskort på tåg och destinationskort, årskort eller liknande färdbevis för Ledamoten ska välja färdmedel med hänsyn till kostnads-, tids- och Riksdagsstyrelsen anslår inför varje valperiod ett belopp per ledamot som får användas för enskilda utrikes tjänsteresor. Beloppet har uppgått till per mandat och valperiod. En sådan resa ska vara av värde för fullgörandet av uppdraget och kan exempelvis innefatta studiebesök och möten med parlamentariker, organisationer eller myndigheter i andra länder. Talmannen beslutar själv om sina inrikes och utrikes tjänsteresor. möterna beslutar själva om sina inrikes tjänsteresor samt enskilda utrikes tjänsteresor till länder inom EES-området, till länder som har ansökt om medlemskap i (kandidatländer) samt till potentiella kandidatländer. det gäller enskilda utrikes tjänsteresor till andra länder beslutar någon av de vice talmännen efter ansökan av ledamoten om han eller hon får genomföra resan på bekostnad. En ledamot som har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader enligt inkomst- skattelagen (1999:1229) har vid tjänsteresa rätt till olika former av trakta- mente. Ledamoten ska anses vara på tjänsteresa mer än 50 kilometer från tjänstestället som kräver övernattning. Vid tjänsteresa i betalas traktamente antingen som dagtraktamente vid flerdygnsförrättning på annan ort än eller som s.k. Stockholms- traktamente. Dagtraktamentet uppgår till en etthundratjugondedel av prisbas- beloppet. Stockholmstraktamentet uppgår till halva maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1991:1229), per dag, och är skattefritt. Vid utrikes tjänsteresa betalas utlandstraktamente enligt de belopp som enligt beslut är skattefritt. Därtill kommer ett förrättningstillägg. Vid endagsförrättning utomlands betalas ett dagtillägg ut med belopp som motsvarar vad anställda vid får enligt kollektivavtal. Ersättning vid övernattning under tjänsteresa, s.k. nattraktamente, lämnas i form av tillgång till övernattningsbostad i bostads- bestånd eller logiersättning, d.v.s. ersättning för egen övernattningsbostad i . Logiersättningen uppgår till högst . Dessutom ersätts boende på hotell eller liknande boende, dock bara om förrättningsorten är belägen mer än 50 kilometer från tjänstestället. Rätten till övernattningsbostad och logiersättning i förutsätter att ledamoten disponerar en bostad på hemorten som är inrättad för permanent boende. förfogar över omkring 270 övernattningsbostäder i . Förvaltningen beslutar om hur många övernattningsbostäder respektive partigrupp får att disponera. Bostäderna fördelas därefter bland 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT ledamöterna av respektive partikansli. Det tas inte ut någon hyra av leda- möterna som utnyttjar de övernattningsboenden disponerar över. En ledamot som lämnar innan han eller hon fyllt har rätt till stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete. Stödet motsvarar det stöd som erbjuds genom trygghetsavtalen på arbetsmarknaden och ges i form av bl.a. rådgivning och kompetensutveckling. Därutöver lämnas det under vissa förut- sättningar ett ekonomiskt stöd i form av inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd. Rätten till avgångsförmån upphör då ledamoten fyller . Inkomstgarantin gäller för de ledamöter som valts in i före valet . Om den tidigare ledamoten tjänstgjort i en sammanhängande tid om tre men inte får han eller hon inkomstgaranti . En ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av har rätt till inkomstgaranti •i om ledamoten inte uppnått •i om ledamoten uppnått 40 men inte •till ingången av den månad då ledamoten fyller om ledamoten uppnått , s.k. varaktig inkomstgaranti. Garantibeloppet uppgår till av garantiunderlaget, dvs. ledamotsarvodet inklusive eventuella tilläggsarvoden och månadsarvoden. Därefter uppgår garantibeloppet till en procentandel av arvodet (33– ) beroende på hur länge ledamoten tjänstgjort i . Under vissa förutsättningar kan inkomstgarantin förlängas. Det ekonomiska omställningsstödet omfattar ledamöter som inte har rätt till inkomstgaranti. Rätten till ekonomiskt omställningsstöd förutsätter att ledamoten har tjänstgjort i av . Utbetalningstiden beror på tjänstgöringstidens längd enligt följande: vid sammanhängande tjänstgöringstid. vid sammanlagd tjänstgöringstid. •Ett år vid sammanlagd tjänstgöringstid. vid sammanlagd tjänstgöringstid. Det ekonomiska omställningsstödet uppgår till ett belopp om av ledamotsarvodet. Under vissa förutsättningar kan omställningsstödet för- längas. Både inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd kan jämkas, bl.a. om den tidigare ledamoten förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan utan att ta ut skälig ersättning för sitt arbete, inte vidtar tillräckliga åtgärder för att skaffa sig förvärvsarbete, gör vissa skattemässiga avsättningar eller döms för brott och därför har skilts från uppdraget som ledamot eller skulle ha skiljts från uppdraget om han eller hon varit kvar i . 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT Jämkning innebär att en redan utbetald förmån minskas genom ett beslut i Vid jämkning ska den tidigare ledamoten betala tillbaka det prövar om en tidigare ledamot har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd. även om förlängd inkomstgaranti och förlängt ekonomiskt omställningsstöd och om jämkning. Sådana beslut kan överklagas till förvaltningsdomstol. bedriver även en tillsynsverksamhet som syftar till att säkerställa att rätt inkomst läggs till grund för avräkningen av andra inkomster och att en tidigare ledamot vidtar tillräckliga åtgärder för att övergå till Avgångsförmånerna betalas ut av (). hanterar även återkrav av avgångsförmåner som betalats ut med för högt En ledamot har rätt till ålderspension om han eller hon tillgodoräknas pensionsrätt. som en ledamot har fått arvode eller sjukpension av tillgodoräknas han eller hon pensionsrätt. Ledamoten har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller . Pensionsförmånerna tjänas in på samma sätt oavsett ålder och utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. All uppdragstid ger rätt till pension och det finns inte någon viss minsta uppdragstid, vare sig totalt eller sammanhängande. Intjänandetiden är dock begränsad till . En ledamot har rätt till sjukpension för den tid då han eller hon har rätt till hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Sjukpension lämnas längst till och med den månad då ledamoten fyller eller om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Efterlevandepension lämnas till efterlevande maka eller make och efter- levande barn till den som vid sin död var ledamot av eller fick ålderspension eller sjukpension enligt ersättningslagen. Med efterlevande maka eller make jämställs en ogift person som stadigvarande sammanbodde med en ogift ledamot när han eller hon avled. Efterlevandepension till maka eller make lämnas . Efterlevandepension till barn lämnas längst till och med den månad då barnet fyller . Beslut i frågor om ålderspension, sjukpension och efterlevandepension enligt ersättningslagen fattas av SPV. Verket sköter även administrationen av pensionerna enligt en överenskommelse med . Arbetsrum och teknisk utrustning ska tillhandahålla en ledamot arbetsrum i . Arbetsrummen fördelas bland ledamöterna av partikanslierna. 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT Närmare bestämmelser om bl.a. möblering, utrustning och städning finns i tillämpningsföreskriften till lagen. ska vidare tillhanda- hålla en ledamot den tekniska och elektroniska utrustning som han eller hon behöver för att kunna utföra uppdraget som ledamot. En ledamot har rätt till tillfällig barnverksamhet i för barn i åldern med . Syftet med barnverksamheten är att underlätta för ledamöterna att förena uppdraget som ledamot med rollen som förälder och möjliggöra för ledamöterna att vid enstaka tillfällen ta med barnen till . Rätten gäller ledamotens egna barn, barn till ledamotens make eller maka, registrerade partner eller sambo, barn till en person som lever i ett parförhållande med ledamoten utan att ha ett gemensamt hushåll och barn som är familjehemsplacerade hos ledamoten. Rätten till barnverksamhet gäller i mån av platstillgång. Endast tjänstgörande ledamöter och ersättare får utnyttja barnverksamheten. Försäkring, företagshälsovård och rehabilitering ska se till att en riksdagsledamot är grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsskadeförsäkrad. Förvaltningen ska stå för kost- naderna för försäkringarna. En ledamot har även rätt till företagshälsovård i den omfattning som bestämmer. I tillämpningsföre- skriften anges det att företagshälsovården ska bestå av arbetsrelaterad vård och av tillgång till sköterskemottagning i . Sjukvårdstjänster ingår inte i företagshälsovården. Tid under vilken rätten till ersättning gäller Som utgångspunkt gäller att en ledamot har rätt till ersättning enligt ersättningslagen från och med den dag då han eller hon tillträder uppdraget till och efter det att uppdraget upphört. De syftar till att ge ledamoten en möjlighet att avveckla uppdraget under ordnade former. Det finns dock undantag från denna huvudregel. Till exempel gäller att en nyvald ledamot som tillträder sitt uppdrag i samband med ett ordinarie val har rätt till resekostnadsersättning och ersättning för övernattning från och med den dag då fördelat mandaten och fastställt vilka kandidater som valts till ledamöter. Ett annat exempel är att rätten till barnverksamhet gäller från och med den dag då ledamoten tillträder uppdraget till och med den dag då uppdraget upphör. 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT Riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämp- ningen av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter trädde i kraft och ersatte en rad tidigare föreskrifter. Till före- skriften finns en s.k. motivpromemoria med en allmän bakgrund och kommen- tarer till de enskilda bestämmelserna. Föreskriften är indelad i elva kapitel och innehåller efter ett inledande kapitel föreskrifter om arvode, resekostnadsersättning, traktamente, över- nattningsbostad, arbetsrum, introduktion, vidareutbildning, teknisk och elektronisk utrustning, barnverksamhet, sjukpension, inkomstgaranti, om- ställningsstöd, försäkring, företagshälsovård och rehabilitering. 4.2Lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ I lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) finns bestämmelser om arvoden för vissa uppdrag utöver det ordinarie riksdagsuppdraget. Arvodeslagen gäller för uppdrag i bl.a. riksbank, riksdags- styrelsen, råd för , svenska delegation, Stiftelsen , , , till ombudsmän och riksrevisorn, , , Riks- dagens ansvarsnämnd och statsråds och vissa andra befattningshavares övergångsrestriktioner. Arvode lämnas i form av månadsarvode, årsarvode och sammanträdes- arvode. Årsarvodet är tänkt för befattningshavare i nämnder som har omfattande löpande verksamhet och vars arbetsbelastning typiskt sett inte varierar så mycket . Sammanträdesarvode har ansetts mest lämpligt för befattningshavare i nämnder som sällan behöver träda i funktion. Sammanträdesarvode betalas också till befattningshavare i vissa andra organ än nämnder, bl.a. till riksdagsledamöter som deltar i verksamheten inom , och , i den mån respektive organ inte betalar motsvarande ersättning. I lagen finns bestämmelser om rätt till resekostnadsersättning och traktamente i samband med sammanträden. Den som inte är riksdagsledamot har rätt till ersättning för inkomstförlust på grund av uppdraget. Arvodena uppgår till en procentuell andel av arvodet till en riksdags- ledamot på samma sätt som tilläggsarvodena till de vice talmännen samt ordförandena, vice ordförandena i utskotten och i . angavs arvodesbeloppen i lagtexten. 4 BAKGRUND OCH GÄLLANDE RÄTT Arvodet till ordförande, ledamot och ersättare för ordföranden i regleras dock inte i arvodeslagen utan bestäms genom beslut av riksdagsstyrelsen. Talmanspresidiet och gruppledarna har antagit en uppförandekod som gäller alla ledamöter och ersättare. Bakgrunden till antagandet av uppförandekoden är en rekommendation från . I avsnitt 1 i uppförandekoden anges följande: 1.Riksdagen är folkets främsta företrädare, och uppdraget som riksdags- ledamot bygger på det förtroende som medborgarna har uttryckt i allmänna val. ledamöter har kommit överens om en gemensam uppförandekod som ska bidra till att värna det förtroendet. 2.Uppförandekoden sammanfattar de regelverk och värden som är centrala för ledamotsuppdraget. Den utgör på så sätt en gemensam etisk grund för uppdraget som ledamot. 3.Uppförandekoden underlättar väljarnas ansvarsutkrävande genom att den bidrar till ökad öppenhet och tydlighet om förutsättningarna för uppdraget. 4.Riksdagen är en central del av den offentliga makten, och uppdraget som riksdagsledamot ställer höga krav på omdöme och uppförande. ledamöter ska verka tillsammans i en demokratisk anda och visa ömsesidig respekt i det dagliga riksdagsarbetet.