frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — Framställning till 2020/21:RB1 Årsredovisning för riksbank 2020 riksbank överlämnar härmed årsredovisning till . I enlighet med 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen) innehåller årsredovisningen en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en bedömning av den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. att fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. , , , , Per och har deltagit i beslutet. har varit föredragande. Verksamhet och strategi.................................................................................. Ett fast penningvärde – prisstabilitet............................................................. Ett stabilt finansiellt system.......................................................................... Säkra och effektiva betalningar .................................................................... Inflytande, samarbete och stöd ..................................................................... Statistik och informationsförsörjning ......................................................... Verksamhetsstöd och it............................................................................... Engagemang, risker och ansvar .................................................................... Arbetsplatsen och medarbetarna................................................................. Intern styrning och kontroll ........................................................................ Hantering av risker ..................................................................................... Miljö och hållbarhet ................................................................................... BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING ................................... Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden...... BEDÖMNING AV INTERN STYRNING OCH KONTROLL................. avdelningar och deras uppgifter............................................. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till 2020 var ett exceptionellt år med fruktansvärda konsekvenser. Pandemin drev världen in i en humanitär kris som snabbt fick kraftiga ekonomiska konsekvenser, både internationellt och här i . När ekonomin skakar är det viktigt att står stadig. Vårt mål är att värna prisstabiliteten och uppdraget är att säkra den finansiella stabiliteten. Pandemiåret gav oss nya värdefulla erfarenheter om krisberedskap – nya metoder, verktyg och digitala arbetssätt – men också en insikt om att mycket behöver göras snabbare. Våra nya initiativ på betalningsmarknaden, vår stärkta beredskap och en penningpolitik som förs via balansräkningen gör att vi behöver nya kompetenser och fler medarbetare ombord. Men inget av det vi redan har gjort hade varit möjligt utan de mycket kunniga och starkt engagerade medarbetare vi redan har! Årets inledning – lugnet före stormen Vi gick in i 2020 med viss tillförsikt. av hög ekonomisk tillväxt hade konjunkturläget i blivit mer balanserat. Tillväxten väntades bli måttlig men gradvis öka . Sysselsättningsgraden var hög, både i historiskt och i internationellt perspektiv. Inflationen hade varit nära mål på , men dämpats något när energipriserna föll. förde därför en expansiv penningpolitik med en reporänta på . Även om noterade att det nya coronavirusets utbrott i hade ökat osäkerheten, såg utsikterna för den ekonomiska utvecklingen lite ljusare ut. fortsatte att utveckla verksamheten i linje med vår strategiska plan , med visionen att vara en nytänkande centralbank med hög beredskap. Vi arbetade intensivt med att säkra den svenska kronans existens , både i fysisk och digital form. Tillsammans med en extern leverantör började vi testa en teknisk lösning för en digital e-krona. Vi inledde arbetet med att möjliggöra realtidsbetalningar, dygnet runt, i betalningssystemet och ingick avtal med den , , för att använda deras plattform TIPS. Vi diskuterade en utveckling av den tekniska infrastrukturen för avveckling av svenska värdepapper och vi arbetade med hur vi ska ta ansvar för att det finns rimlig tillgång till kontanter i hela vårt land, både under normala förhållanden och vid krissituationer. Parallellt med det löpande arbetet bevakade vi utvecklingen kring coronaepidemin, såg över våra reserekommendationer och uppdaterade, för säkerhets skull, vår pandemiplan. Finansmarknadsoro och en ekonomi i fritt fall krävde åtgärder Insikten om att virusutbrottet skulle utvecklas till en pandemi smög sig på, och var pandemin ett faktum. För oss innebar det att innan vi skulle delta första utfrågning om penningpolitik i finansutskott fick vi helt planera om. Alla kurvor pekade åt fel håll. var det skarpt läge. Vi såg en stor oro på de finansiella marknaderna i spåren av coronaviruset. gällde det på allvar för riksbank att, på ett mycket konkret sätt, vara både nytänkande och höja sin beredskap. Dagarna, veckorna och månaderna som följde blev dramatiska. Redan i början av krisen beslutade att erbjuda lån på till bankerna för att underlätta utlåningen, framför allt till små och medelstora företag. Vi beslutade även att köpa svenska räntebärande värdepapper upp till ett sammanlagt värde av , vilket senare utökades till 700 miljarder, och att erbjuda lån för till bankerna för att se till att det inte saknades likviditet i det finansiella systemet. Dessa beslut har successivt verkställts. Vid slutet av 2020 var åtgärdsprogram därmed uppe i cirka 1 800 miljarder, vilket motsvarar drygt en tredjedel av BNP. Insatserna åtföljdes av en strid ström av penningpolitiska möten, pressreleaser, semidigitala eller helt digitala presskonferenser och extrainsatta digitala tal där vi kommunicerade vilka åtgärder vi hade satt in. Åtgärderna bidrog till låga räntor och tillgång till krediter I och med att köpte stora mängder värdepapper ökade de finansiella tillgångarna i balansräkning kraftigt. Det är lätt att dra slutsatsen att penningpolitiken därmed hade mindre fokus på räntan – som hölls på . Men tillgångsköpen är bara ett annat sätt att hålla det allmänna ränteläget i ekonomin lågt, som vi under de rådande omständigheterna bedömde vara det mest effektiva. Penningpolitiken var alltså i allra högsta grad inriktad på att hålla räntorna låga, som vi bidrog till att kreditförsörjningen i ekonomin fungerade. Pandemin skulle inte tillåtas utlösa en finanskris. I coronakrisens inledande skede föll aktiekurserna och oljepriset, många marknadsräntor steg, efterfrågan på säkra tillgångar ökade och den svenska kronan försvagades. Den stora osäkerheten drabbade de svenska företagen hårt och många människor förlorade sina arbeten. Med stödåtgärderna har vi hjälpt till att hantera krisen så att ekonomin inte helt stått still. Stödåtgärderna har varit nödvändiga för ekonomin på kort sikt, men riskerar de att öka risktagandet. Eftersom de svenska hushållen dessutom redan, , har stora och ökande skulder behöver motståndskraften i det finansiella systemet stärkas igen när det ekonomiska läget tillåter det. Trots dessa stödåtgärder förväntas arbetslösheten tyvärr att bli ordentligt mycket högre än före pandemin. Under pandemin har det blivit extra tydligt att det behövs nya datakällor med dagsaktuell information om man ska kunna göra snabba bedömningar av den samhällsekonomiska utvecklingen. För att komplettera den mer traditionella statistiken utökade sin insamling av data med realtidsindikatorer. Vi samlar nu in allt från kortköp till antalet bokade restaurangbesök. Genom våra regelbundna företagsundersökningar kunde vi också under de mest kritiska månaderna , snabbt ringa runt till företag i för att få en aktuell bild av situationen. Det finns flera exempel på hur redan pågående strukturella förändringar i samhället påskyndades av pandemin. Digitaliseringen och globaliseringen har länge skapat ett tryck på att modernisera både betalningsmedel och betalningssystem. Men har handeln passat på att ännu snabbare gå över till kontantlösa betalningar, ibland med hänvisning till att coronaviruset skulle smitta via sedlar och mynt, vilket det enligt inte finns några belägg för. följer allt fler länder med intresse den svenska utvecklingen och vårt e-kronaprojekt, eftersom även de ser att användningen av kontanter minskar. Nya arbetsformer och mötesplatser – både möjligheter och risker Även trenden med digitala möten och distansarbete har fått en tvingande skjuts under pandemin. I början var det lite trevande för oss alla att tänka om och mötas på annat sätt, men vi har successivt anpassat oss till de nya arbetsformerna. Detta har naturligtvis ställt högre krav på it-stöd, som it-drift flyttades över till en ny leverantör. Ett större fokus har behövt läggas på informationssäkerhet och skydd mot cyberrisker. Vi är väl medvetna om hoten som finns därute och arbetar intensivt med frågorna. har varit mycket utmanande för alla medarbetare och jag är både stolt och tacksam över vad vi tillsammans har åstadkommit. För att ändå se till att alla mår bra trots distansjobb gör vi frekventa ”pulsmätningar” och har haft ett antal digitala interna chefsmöten och regelbundna uppdateringar till cheferna. Vi i direktionen har också haft olika former av interna digitala möten och spelat in filmer för att fortsätta att hålla kontakten med alla medarbetare trots att vi inte fysiskt kan ses. Under oroliga tider är kommunikationen extra viktig, både den interna och den externa. formades en ny strategisk plan för att möta de stora utmaningar visåg framför oss. Vi insåg då att vi måste växla upp våra resurser en nivå. Det behovet har blivit ännu tydligare under pandemin och många av de trender visåg har förstärkts. Om vi tar avstamp i penningpolitiken: Smittspridningen har ökat kraftigt med ökade restriktioner och en nedgång i ekonomin som följd. Redan utsatta sektorer har drabbats ytterligare. Krisen har ökat behovet av kompletterande tillgångsköp kraftigt runt om i världen och i . När köper tillgångar i syfte att hålla räntor låga växer balansräkningen – och därmed riskerna. Därför gör nu finansiella avsättningar i samband med årsbokslutet för att minska riskerna. Vi kommer även att göra valutareserven mer robust genom att ändra finansieringsmetod. Den del av valutareserven som finansieras genom upplåning av utländsk valuta via Riksgälden kommer gradvis att avvecklas och ersättas med egen finansiering. Förändrade uppgifter kräver nya insatser från vår sida. fick vi dessutom besked från () att de i samarbete med och centralbankerna i , Is- land och kommer att etablera ett i . Det är mycket glädjande att nu får en stor roll i det viktiga arbetet med att bygga upp detta center för forskning kring digitala lösningar och analys av innovationer inom finansiell teknik, som är relevanta för centralbanker. Vi tar även viktiga initiativ på betalningsmarknaden, stärker vår krisberedskap och utvecklar fler digitala arbets- och kommunikationsformer. Sammantaget innebär detta att inledde en viss expansion men att vi även under nästkommande år behöver få nya specialistkompetenser och därmed fler medarbetare ombord. Det är framför allt inom områdena betalningar, finansiella marknader och it som utvecklingen går som snabbast och där vi sett behov av förstärkningar. Vi ska se till att vi står redo att göra det som behövs, när det behövs, för att bidra till en stark och säker ekonomi för . räkenskaper visar ett resultat på –för . Förutom den finansiella redovisningen finns i denna årsredovisning en övergripande beskrivning av aktiviteter inom bankens huvudområden. För mer detaljerade beskrivningar finns referenser till publikationer och rapporter som offentliggjorts samt hänvisning till webbplats. Ordlistan i bilaga 4 underlättar läsningen genom att förklara viktiga ord och begrepp. riksbanks vision är att vara en nytänkande centralbank med hög beredskap. uppgifter handlar om att, på medborgarnas uppdrag, arbeta för en stark och säker ekonomi. Verksamheten präglades i hög grad av coronapandemin och de omfattande krisåtgärder som genomförde för att stödja svensk ekonomi under krisen. uppdrag, uppgifter och roll är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde – prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, vilket innebär att inflationen ska vara låg och stabil. har preciserat ett mål för inflationen som säger att den årliga förändringen i konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . penningpolitik inriktas på att uppfylla inflationsmålet och stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, vars syfte är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet strävar därför även efter att stabilisera produktion och sysselsättning runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. Inflationsmålet är dock överordnat. För att påverka inflationen och den ekonomiska utvecklingen beslutar om nivån på sin styrränta, den så kallade reporäntan. Dessutom publicerar efter varje penningpolitiskt möte sin prognos över reporäntan, den så kallade reporäntebanan. Reporäntan och reporäntebanan påverkar andra räntor i ekonomin och därmed den ekonomiska aktiviteten och inflationen. kan även påverka räntorna på andra sätt, till exempel genom att köpa olika värdepapperstillgångar. Ett säkert och effektivt betalningsväsende – finansiell stabilitet ska enligt riksbankslagen även främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Det kan göra genom att på olika sätt bidra till stabiliteten i det finansiella systemet och genom att se till att det går att göra betalningar på ett säkert och effektivt sätt. får enligt riksbankslagen tillhandahålla ett centralt betalningssystem som banker och andra aktörer kan använda för att göra betalningar. De konton som tillhandahåller används också för att genomföra penningpolitiken och att i krissituationer tillföra extra likviditet för att stabilisera marknader och finansiella institut. kapacitet att agera ”bankernas bank” är således en förutsättning både för att uppfylla målet om prisstabilitet och för att främja finansiell stabilitet. Dessutom ansvarar för att försörja landet med sedlar och mynt. Säker och effektiv kontantförsörjning har ensamrätt att ge ut sedlar och mynt i och att ansvara för kontantförsörjningen. Detta innebär att tillhandahåller sedlar och mynt, makulerar uttjänta sedlar och mynt och löser in ogiltiga sedlar. Må- let är att säkerställa att sedlar och mynt är av hög kvalitet och att kontantförsörjning är säker och effektiv. Allmänheten och de företag som hanterar kontanter ska ha ett stort förtroende för sedlar och mynt och för kontantförsörjningen. följer också utvecklingen på betalningsmarknaderna och analyserar användningen av kontanter och alternativa betalningsmedel i ekonomin för att vid behov kunna anpassa sin verksamhet till förändringar i samhället. Säkra och effektiva finansiella överföringar äger och driver det centrala betalningssystemet som gör det möjligt för marknadsaktörerna att göra finansiella överföringar sinsemellan utan kredit- eller likviditetsrisker. De flesta transaktioner i svenska kronor som inte görs internt i en enskild bank hanteras i någon form genom . Därmed har en avgörande betydelse för att det svenska finansiella systemet ska fungera väl, och därför har satt höga mål för dess tillgänglighet och funktionalitet. har dessutom stor betydelse för det penningpolitiska styrsystemet. Räntorna på deltagarnas konton i är nämligen direkt kopplade till reporäntan. Dessa räntor påverkar de kortare räntorna på de finansiella marknaderna. genomför också själv olika transaktioner genom , exempelvis penningpolitiska transaktioner av olika slag och lämnar krediter vid extraordinära åtgärder, när sådana är motiverade. Förebyggande arbete och krishantering Att kontantförsörjningen och betalningssystemet mer generellt fungerar väl är en förutsättning för stabilitet i det finansiella systemet och därmed det ekonomiska systemet i stort. I linje med internationell praxis definierar finansiell stabilitet som att det finansiella systemet upprätthåller sina grundläggande funktioner och dessutom har motståndskraft mot störningar som hotar dessa funktioner. Det är viktigt att såväl som andra länders centralbanker tillsammans med andra myndigheter arbetar för att minska ris- ken för finansiella kriser och ser till att man har förmågan att hantera allvarliga störningar som kan uppkomma i det finansiella systemet. arbetar med att förebygga hot mot den finansiella stabiliteten genom att löpande analysera utvecklingen i det finansiella systemet och i eko- nomin i övrigt samt genom att uppmärksamma risker som byggs upp. lysen fokuserar främst på de stora bankerna i (, , Han- delsbanken, Nordea och ) samt de marknader och den infrastruk- tur som är viktiga för deras finansiering och riskhantering. men som ingår i övervakning är: betalningssystem , Euroclear Sweden AB:s avvecklingssystem för värdepapper (VPC- systemet), Clearing AB:s centrala motpartssystem för finansiella deri- vat, råvaruderivat samt repor och Bankgirocentralen BGC AB:s betalningssy- stem för clearing av massbetalningar. ger rekommendationer dels till banker och andra aktörer på de finansiella marknaderna, dels till lagstiftaren och andra myndigheter med må- let att upplysa om risker och lämpliga åtgärder för att minska dessa. påverkar också utformningen av lagar och regler för tillsyn och krishantering genom att aktivt delta i arbetet i flera internationella organisa- Flera myndigheter i ansvarar för att främja finansiell stabilitet. samarbete mellan myndigheterna bedrivs bland annat i det finansiella stabili- Rådet är ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. bär att de representerade myndigheterna kan föra fram sina åsikter om vad de tycker ska åtgärdas, men beslut om vilka åtgärder som ska sättas in fattas själv- ständigt av myndigheterna inom deras respektive ansvarsområden. nansiell kris inträffar delar , , Finansdeparte- mentet och Riksgälden ansvaret för att hantera krisen på ett sätt som minimerar de samhällsekonomiska kostnaderna. kan bidra till att hantera en finansiell kris på olika sätt: genom normala penningpolitiska åtgärder, genom att tillföra extra likviditet till det finansiella systemet, genom stöd till en enskild bank i form av utlåning mot säkerhet, genom att kommunicera bedömningar och genom sam- arbete med andra myndigheter och organisationer i och i utlandet. är en myndighet under . utser ledamöterna i riksbanksfullmäktige, och riksbanksfullmäktige utser i sin tur ledamöterna i direktion. Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att vare sig söka eller ta instruktioner från någon annan. Genom att delegera uppgiften att upprätthålla ett stabilt penningvärde till har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat förutsättningar för att inflationsmålet ska uppfattas som trovärdigt. Den självständiga ställningen tar sig också uttryck i finansiella oberoende som säkras bland annat genom att har ett tillräckligt stort eget kapital och har rätt att förvalta finansiella tillgångar. Syftet med tillgångsförvaltningen är att säkerställa att banken kan uppfylla sitt lagstadgade mål och utföra sina uppdrag, exempelvis genom att genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden och kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. Tillgångarna måste därför vara sammansatta så att beredskap och förmåga att utföra uppdragen finns . lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig i sin verksamhet. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad gör och varför. Genom att är öppen och tydlig med vad som ligger till grund för de penningpolitiska besluten ökar trovärdigheten för inflationsmålet. Öppenhet skapar dessutom förtroende för hur bedömer och hanterar situationen på de finansiella marknaderna. Att redogör för sina bedömningar bidrar också till att marknadsaktörerna kan bilda sig en uppfattning om den ekonomiska utvecklingen och riskerna i det finansiella systemet. självständiga ställning ställer stora krav på kommunikation och insyn i bankens verksamheter så att dessa kan granskas och utvärderas av allmänheten och . Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46) till regeringen. Riksbanksfullmäktige och direktion lämnade, utifrån sina respektive mandat, sina remissvar på slutbetänkande. Information om fullmäktiges yttrande över riksbanksutredningen finns i fullmäktiges verksamhetsberättelse 2020/21:RB2. direktion stöder de övergripande målen för penningpolitiken i utredningens förslag och att ansvar för finansiell stabilitet lagfästs. Direktionen stöder också i stort förslagen till förändringar av riksbankslagen när det gäller möjligheter att kontrollera och att utkräva ansvar, såväl för penningpolitik och finansiell stabilitet som för övriga verksamhet. Förslagen innebär bland annat att det nu blir flera olika organ som får mandat att granska verksamheten. anser dock att det är viktigt att utvärderingen och granskningen blir effektiv och att instruktionsförbudet inte överträds. Direktionens huvudsakliga invändningar mot utredningens förslag gäller uppdelningen och den gräns som dras mellan penningpolitik och finansiell sta- bilitetspolitik och som innebär att den penningpolitiska verktygslådan begrän- Om lagförslaget hade gällt under coronapandemin skulle det ha lett till oklarheter om vad får göra och begränsat möjlig- heter att stabilisera ekonomin och värna om inflationsmålets trovärdighet. missvaret påpekar att förslaget medför att det kommer att ta för Riks- banken att agera i kristider och att tid då är en bristvara. finansiella oberoende genom att bland annat sätta ett tak för hur stort det egna kapitalet får vara gör det svårt för att snabbt, flexi- belt och effektivt sätta in åtgärder när så behövs. Därmed ökar riskerna för svensk ekonomi, särskilt i en kris. Direktionen anser att det slutliga lagförsla- get bör präglas mer av principiella bestämmelser och resonemang och mindre Förslaget till ny riksbankslag ger ett betydligt större ansvar för Direktionen stöder i sitt remissvar att ansvar för kontantförsörjningen i landet blir tydligare men anser att det bör finnas en flexibilitet när det gäller hur uppgiften ska utföras. att det är olämpligt att lagstifta om antalet kontantdepåer och var dessa ska vara placerade, eftersom det kan leda till att verksamheten blir ineffektivt or- direktion påpekar också att skyddet för kontanter som lagligt betalningsmedel fortsatt är för svagt och ger förslag på sätt att stärka Enligt förslaget till ny riksbankslag blir det också ansvar att se till att allmänheten kan göra nödvändiga betalningar även i fredstida krissi- tuationer och vid höjd beredskap, det vill säga vid krig eller fara för krig. slaget ställer tydligare krav på intern planering för att säkerställa att Riksban- ken kan upprätthålla sin kritiska verksamhet i fredstida kriser och vid höjd Förslaget ger även föreskriftsrätt och möjlighet att kräva att aktörer som hanterar elektroniska betalningar upprätthåller kritisk verksamhet i fredstida kriser såväl som vid höjd beredskap. förslaget att ge ett utökat ansvar för beredskapen kring elektro- niska betalningar och kontanthantering. Verksamhetsstyrning, målbild och strategiska prioriteringar mål, uppdrag och organisation framgår av riksbankslagen, arbetsordning och instruktion.