frsrdg · H804RR1 · 2021-02-19 00:00:00 — Redogörelse till 2020/21:RR1 överlämnar härmed årsredovisning . Årsredovisningen beslutades av . Uppgift och mål............................................................................................ Organisation och ledning.............................................................................. Utveckling av interna processer ................................................................... Övriga myndighetsövergripande uppgifter................................................. Sammanställning över väsentliga uppgifter................................................ Tilläggsupplysningar och noter .................................................................. Intern styrning och kontroll .......................................................................... Publicerade granskningsrapporter per utskott och inriktning............... Nettokostnader och lämnade bidrag per land inom internationellt Det gångna året har varit speciellt. Coronapandemin har präglat stora delar av verksamheten och vi har utvecklat våra arbetssätt utifrån det. Vi har till största delen arbetat på distans och har inte kunnat ha fysiska möten med våra granskningsobjekt, internationella samarbetspartner eller andra intressenter i omvärlden. Trots utmaningarna kan jag se tillbaka där lyckats med att både bedriva ett omfattande förändringsarbete och att genomföra våra uppgifter inom granskningsverksamheten och den internationella verksamheten med hög kvalitet. Inom den årliga revisionen har vi lämnat samtliga 226 revisionsberättelser för de myndigheter och andra organisationer som vi haft i uppgift att granska. Det är också glädjande att myndigheterna har åtgärdat av de rekommendationer som vi lämnat . På så sätt bidrar vitillsammans till en tillförlitlig redovisning i statsförvaltningen. Effektivitetsrevisionen har trots coronapandemin bedrivit 68 granskningar och publicerat 30 granskningsrapporter. Jag ser detta som ett mycket bra resultat, särskilt då effektivitetsrevisionen tagit stor hänsyn till att flera av de granskade verksamheterna haft samhällsviktiga och brådskande uppgifter inom krishanteringen. Den internationella verksamheten har kunnat fortgå, om än i nya former och i mindre utsträckning än planerat. Digitala lösningar och övergången till distansstöd har varit förutsättningar för att verksamheten har kunnat genomföras, inte minst inom det internationella utvecklingssamarbetet. När det gäller planering och uppföljning av granskning har vipublicerat uppföljningsrapporten , riksrevisorns årliga rapport samt granskningsplanen /21. Genom dem har vi informerat om genomslaget av vår granskning, de viktigaste iakttagelserna i den genomförda granskningen samt planerad och pågående granskning. trädde nya bestämmelser för ledningsstruktur i kraft och myndigheten leds av en riksrevisor. tillträdde även , första riksrevisionsdirektör, med uppgift att såväl stödja som vid behov träda in för mig som riksrevisor. Vi har utvecklat bra samarbetsformer och en ändamålsenlig arbetsfördelning. har vi arbetat för att göra digitaliseringsfrågor till en integrerad, naturlig del av verksamheten. Jag ser det som högsta prioritet att fortsätter utveckla arbetssätt och kompetens för att hänga med i den tekniska utvecklingen. Det är avgörande för att vi ska kunna fortsätta arbeta effektivt och för att utveckla granskningsmetoder som möter den tekniska utvecklingen hos de myndigheter och organisationer vi granskar. Bland annat har jag infört en myndighetsövergripande funktion för utveckling och 2020/21:RR1 FÖRORD förvaltning av digitala resurser och ett särskilt beredningsorgan för att samordna digitaliseringsarbete. Sist men inte minst har vi framgångsrikt genomfört en flytt av Stockholmskontoret till nya lokaler som erbjuder en bättre arbetsmiljö och möjlighet att arbeta mer flexibelt. Flytten har genomförts med stor medvetenhet om miljöpåverkan, och vi har genom återvinning och återanvändning av möbler och material undvikit koldioxidutsläpp på över , jämfört med om allt skulle ha slängts. Kontoret öppnade , men på grund av den rådande pandemin har vi inte kunnat arbeta på plats i lokalerna i den omfattning Flytten är dock en långsiktig investering och vi hoppas på en ljusning , för oss och hela vår omvärld. är en riksdagsmyndighet som har i uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Granskningen bedrivs genom årlig revision och effektivitetsrevision. Målet för granskningen är att främja en god förvaltning där statens verksamhet redovisas tillförlitligt, bedrivs med hög effektivitet och enligt gällande regelverk samt så att god hushållning av statens resurser iakttas.1 Genom ett grundlagsskyddat oberoende har ett starkt granskningsmandat. Av regeringsformen framgår att riksrevisorn självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, beslutar vad som ska granskas, hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning.2 Riksrevisorn beslutar vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha och redovisar sitt beslut i en granskningsplan. Bestämmelser om granskning finns i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. har även i uppgift att företräda som nationellt revisionsorgan i internationella sammanhang och bedriva internationellt utvecklingssamarbete inom ramen för svensk biståndspolitik. Målet med det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att stärka andra nationella revisionsorgans kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder.3 Bidrag till att uppnå målen i Agenda Agenda 2030 innefattar mål för utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Ge- nomförandet innebär en successiv omställning av samhällets alla aktörer, även de offentliga. verksamhet bidrar framför allt till att uppfylla mål 16 i Agenda , Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer.4 Utöver detta bidrar även det internationella utvecklingssamarbetet till att uppfylla mål 17, delmål 16, Stärka det globala partnerskapet för hållbar utveckling. Det är viktigt för svensk förvaltning att effektivt kunna hantera långsiktiga utmaningar och målkonflikter mellan olika samhällsområden. Med granskningar som har längre och bredare perspektiv kan effektivitetsrevisionen även bidra till uppföljning och förbättringar av insatser av betydelse för flera av 2019/20:1, bilaga 1, s. 37; bet. 2019/20:KU1; rskr. 2019/20:87. 213 kap. 8 § andra stycket regeringsformen. 2019/20:1, bilaga 7, s. 64; bet. 2019/20:UU2; rskr. 2019/20:105. 4Det gäller speciellt delmål 16.5 Bekämpa korruption och mutor samt delmål 16.6 Bygg effektiva, tillförlitliga och transparenta institutioner. I riksrevisorns årliga rapport redovisas iakttagelser från effektivitetsrevisionen som är relevanta för de ekonomiska, sociala och miljö- mässiga dimensionerna av hållbar utveckling. Riksrevisorns ansvar och uppgifter framgår bland annat av 13 kap. 7–9 §§ regeringsformen, lagen om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen (2002:1023) med instruktion för . fram till fanns två riksrevisorer. En av dem var utsedd till riksrevisor med administrativt ansvar och svarade för den administrativa ledningen av myndigheten, vilket innebär att se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. infördes nya bestämmelser gällande ledning.5 De innebär bland annat att nu endast har en riksrevisor som är chef för myndigheten och att har valt en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör. Riksrevisionsdirektören tillträdde sitt uppdrag . Det är riksrevisorn som bestämmer riksrevisionsdirektörens arbetsuppgifter. Riksrevisionsdirektören ska kunna utföra sådana uppgifter som annars ankommer på riksrevisorn. I första hand gäller det administrativa uppgifter, men även granskningsrelaterade uppgifter kan förekomma, till exempel i granskningar där riksrevisorn är jävig. Riksrevisorn ska även samråda med riksrevisionsdirektören innan beslut fattas om att inleda en granskning. Kopplat till finns även råd för och ett vetenskapligt råd.6 har kontor på tre orter i : , och . 5Lagen med instruktion för , ändrad genom SFS 2020:108. 6Se vidare under avsnitt Övriga myndighetsövergripande uppgifter. Utveckling av interna processer Ett pågående förändringsarbete i handlar om att utveckla och anpassa vår verksamhet till de genomgripande förändringar, drivna av den tekniska utvecklingen, som sker i vår omvärld. Digitaliseringen ger oss dels möjligheter att effektivisera och förbättra våra interna processer, dels verktyg och metoder som bidrar till att höja både kvalitet och effektivitet i hela verksamheten. Coronapandemin har skyndat på denna utveckling, och har digitala verktyg och arbetssätt varit en förutsättning för att kunna fortsätta bedriva verksamheten med gott resultat. Våra granskningsobjekts verksamhetsmodeller utvecklas, och för att kunna granska deras verksamhet behöver vi ha hög kompetens inom de områden som sorterar under begreppet digitalisering – till exempel dataanalys, automatisering, kommunikationsnätverk och blockkedjor. För att kunna svara på dessa behov har vi inrättat en funktion med syfte att omvärldsbevaka och testa möjliga framtida lösningar på digitala utmaningar och att fungera som internt för ny teknik. För att kunna utveckla verksamheten med digitala resurser har vi också infört en ny utvecklings- och förvaltningsmodell där vi centraliserat utvecklingen och förvaltningen av digitala resurser. Syftet är att skapa en gemensam process för utvecklings- och förvaltningsfrågor utifrån verksamhetens samlade behov. Redovisningen av verksamhet och resultat tar utgångspunkt i våra huvudsakliga uppgifter och är indelad i tre verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision och internationell verksamhet. Den fjärde verksamhetsgrenen – nationellt revisionsorgan – som fanns i årsredovisningen har utgått , efter beslut från riksrevisorn.7 Syftet med de tre verksamhetsgrenarna 2020 är att redovisningen bättre ska spegla huvudsakliga uppgifter. Jämförelsetal har räknats om. Beskrivningen av det internationella utvecklingssamarbetet är i årsredovisningen jämförelsevis mer utförlig än övrig verksamhet eftersom denna verksamhet till skillnad från granskningsverksamheten inte redovisas i andra sammanhang8. Resultatredovisningen innehåller även en ekonomisk översikt, samt redovisning av såväl myndighetsövergripande uppgifter som kompetensförsörjning. Resultatindikatorer och verksamhetens genomslag För att bedöma vilket genomslag granskning haft i förhållande till mål för verksamheten9, redovisas i årsredovisningen så kallade resultatindikatorer för den årliga revisionen respektive effektivitetsrevisionen. Resultatindikatorerna utgår i huvudsak från . Eftersom det finns en mängd olika faktorer i omvärlden som har betydelse för resultatet är det dock inte möjligt att med säkerhet säga exakt vilket genomslag verksamhet haft. Vi resonerar även om verksamhetens genomslag inom den internationella verksamheten, utifrån nyckeltal och samlade bedömningar. Vi arbetar med att utveckla resultatindikatorer för verksamheten. 7Den del av nationellt revisionsorgan som avsåg internationell samverkan redovisas 2020 under verksamhetsgrenen internationell verksamhet. Resterande del av nationellt revisionsorgan redovisas som myndighetsgemensamma kostnader och fördelas ut på de tre verksamhetsgrenarna (se Redovisningsprinciper under avsnitt Finansiell redovisning). Rapportering av övriga myndighetsövergripande uppgifter sker 2020 under rubrik med samma namn, i resultatredovisningen. 8Granskningsverksamheten redovisas exempelvis i riksrevisorns årliga rapport och . 2019/20:1, bilaga 1, s. 37; bet. 2019/20:KU1; rskr. 2019/20:87. Verksamhetens nettokostnader10 har minskat med 12 947 tkr jämfört med föregående år. är det i huvudsak kostnader för personal och resekostnader som har minskat jämfört med . Tabell 1 Verksamhetens kostnader och lämnade bidrag samt andra intäkter än av anslag och inkomsttitel (tkr) Intäkter (andra än av anslag och inkomsttitel) I fördelningen mellan verksamheterna jämfört med föregående år är det endast marginella förändringar för årlig revision och effektivitetsrevision. För internationell verksamhet är nettokostnaderna betydligt lägre 2020 jämfört med , vilket till stor del beror på minskade resekostnader, och i viss utsträckning även på lägre aktivitetsnivå inom det internationella utvecklingssamarbetet till följd av coronapandemin. Diagram 1 – Verksamhetens nettokostnader 2020 Inom parentes utfallet . 10Definitionen av nettokostnader framgår av avsnittet Redovisningsprinciper under Finansiell redovisning. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING För förvaltningsanslaget blev utfallet betydligt lägre än fullt anslagsutnyttjande som vi hade räknat med . Även ett visst utnyttjande av anslagskrediten hade beräknats, bland annat med anledning av flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler . Kostnaderna för personal har varit lägre, vilket kan förklaras av att medelantalet anställda varit färre än beräknat. I övrigt har bland annat kostnaderna för resor och konferenser, konsultkostnader och övriga kostnader varit betydligt lägre än beräknat, vilket framför allt beror på den rådande situationen med coronapandemin med färre resor och lägre aktivitet som följd. Även kostnaderna för flytten av Stockholmskontoret till nya lokaler blev lägre än beräknat. För biståndsanslaget blev anslagsutfallet betydligt lägre än målet om fullt anslagsutnyttjande. Det lägre utfallet beror i huvudsak på coronapandemin och förklaras framför allt av lägre resekostnader och övriga kostnader i samband med insatser som antigen ställts in eller genomförts digitalt. Det totala utfallet för båda anslagen uppgick till . Årets tilldelade medel för anslaget 2:5 uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till . Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . Årets tilldelade medel för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete uppgick till . Det disponibla beloppet uppgick till 49,3 eftersom vi utnyttjade av anslagskrediten. Anslagsförbrukningen var , vilket innebär ett anslagssparande med . Tabell 2 Anslagsredovisning 2020 () Utgiftsområde 1, 2:5 Utgiftsområde 7, 1:5 11Anslagsutfallet (369,) överensstämmer med verksamhetens nettokostnader då årets kapitalförändring endast uppgår till –9 tkr, se not 9 under avsnittet Finansiell redovisning. Extern kompetens och konsulter Kostnaden för extern kompetens har ökat något jämfört med föregående år. Inom den årliga revisionen har vi ökat vår kapacitet att utföra it-revision, vilket medför att behovet av extern kompetens har minskat . Det finns dock fortfarande behov av specialistkompetens för vissa granskningar, till exempel aktuarietjänster. Inom effektivitetsrevisionen varierar behovet av extern kompetens beroende på vilken typ av granskningar som genomförs och inom vilka områden. Effektivitetsrevisionen har emellertid rekryterat personal med expertkompetens bland annat inom olika metoder, vilket i vissa avseenden minskat behovet av extern kompetens. Även inom internationell verksamhet varierar behovet av extern kompetens främst beroende på insatsernas utformning. Tabell 3 Kostnader och lämnade bidrag för extern kompetens (tkr) 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Genom årlig revision granskar årsredovisningar och bedömer om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt, med vissa undantag, om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. Granskningen ska utföras i enlighet med god revisionssed. Vad som är god revisionssed vid statlig revision bestäms av riksrevisorn och innebär i huvudsak att tillämpar de internationella standarder (Issai, International Standards for Supreme Audit Institutions) som gäller för finansiell revision. Den årliga revisionens granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen följer interna styrdokument. Revisionen avslutas med att vi lämnar en revisionsberättelse som består av flera olika uttalanden. Om årsredovisningen är fri från väsentliga fel lämnar vi en revisionsberättelse i standardutformning. Om det finns väsentliga fel i årsredovisningen modifierar vi ett eller flera uttalanden. Vi lämnar också revisionsrapporter, till exempel när det finns betydande brister i den interna styrningen och kontrollen. Därutöver för vi löpande dialog med myndighetsledningarna under revisionen om de brister som vi identifierar i granskningen. slutförde granskningen av årsredovisningar för . Totalt lämnade vi 226 revisionsberättelser för myndigheter och andra organisationer som vi ska granska. ibörjan av coronapandemin när alla medarbetare arbetade hemifrån. Tack vare en snabb omställning till att granska på distans kunde vi lämna samtliga revisionsberättelser . har vi planerat och genomfört den tidigarelagda granskningen av årsredovisningarna . Även detta arbete har skett på distans till följd av coronapandemin. En förutsättning för att kunna göra granskningen har varit nya digitala lösningar för bland annat överföring av information mellan oss och myndigheterna vi granskar. Vi slutför granskningen av årsredovisningarna ibörjan på 2021. Målet för verksamhet är bland annat att statens verksamhet redovisas på ett tillförlitligt sätt. Eftersom alla årsredovisningar granskas och granskningen sker på ett enhetligt sätt kan antalet modifierade revisionsberättelser ses som en indikator på tillförlitligheten i myndigheternas redovisning. Två andra indikatorer som vi använder för att bedöma resultat av den årliga revisionen är vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser respektive rekommendationer i revisionsrapporter. Tabell 4 Antal modifierade revisionsberättelser Som framgår av tabell 4 uppgick antalet modifierade revisionsberättelser till tio. Det är en minskning jämfört med som bland annat beror på att färre myndigheter överskred sina bemyndiganderamar 2019. Det är dock svårt att dra några generella slutsatser baserat på minskningen av modifieringar. Snarare är det så att 2018 avviker med ett högre antal modifieringar jämfört med både 2019 och 2017. Ett vanligt skäl till en modifierad revisionsberättelse är en överskriden anslagskredit eller bemyndiganderam. När det händer påverkar det uttalandet om ledningens förvaltning, det vill säga bedömningen av om ledningen har följt tillämpliga regelverk (uttalande 4 i tabellen nedan). lämnade vi fyra modifieringar till följd av sådana fel (2018: 8, 2017: 4). Av tabell 5 framgår hur modifieringarna är fördelade mellan de olika uttalandena i revisionsberättelsen. Totalt uppgår modifierade uttalanden till 15, vilket beror på att några myndigheter har fått modifiering i fler än ett uttalande. Tabell 5 Modifierade revisionsberättelser per uttalande Antal uttalanden med reservation är årsredovisningen i alla väsentliga avseenden upprät- tad enligt ramverket för redovisning och tillämpliga re- geringsbeslut (1) ger årsredovisningen i alla väsentliga avseenden en rättvisande bild av myndighetens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning (2) har myndigheten i alla väsentliga avseenden lämnat en resultatredovisning och information i övrigt som är för- enlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovis- ningen som helhet (3) har, baserat på vår revision av årsredovisningen, i alla väsentliga avseenden, anslag och inkomster använts i enlighet med av beslutade ändamål och i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter (4) har det vid vår revision av årsredovisningen inte fram- kommit något som skulle tyda på att ledningen i sin be- dömning av intern styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. 12Granskningen av avslutas . Utfallet redovisas i årsredovisningen . Antal uttalanden med reservation Uttalande om förvaltning i Som en följd av de förhållanden som beskrivs är det uppfattning att styrelseledamoten eller verkställande direktören har handlat i strid med stiftel- seförordnandet, vilket skulle kunna föranleda ersätt- ningsskyldighet för styrelseledamot eller verkställande En förutsättning för att ska kunna bidra till en god statlig förvaltning är att granskningsverksamheten får genomslag. följer därför upp vad som skett med anledning av de modifierade revisionsberättelserna och rekommendationerna vi lämnar i revisionsrapporter. Tabell 6 Vidtagna åtgärder till följd av modifierade revisionsberättelser och revisionsrapporter13 Andelen modifierade revisionsberättelser där myndigheten eller regeringen har vidtagit åtgärder Andelen rekommendationer som myndigheterna har åtgärdat I uppföljningsrapporten följde vi upp åtgärder med anledning av modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter för . Uppföljningen visar att myndigheterna eller regeringen har vidtagit åtgärder för av modifieringarna från det att vi lämnade revisionsberättelserna. Som framgår av tabell 6 är resultatet i nivå . Vår bedömning är därför att vi genom vår årliga revision bidrar till en god statlig förvaltning. Uppföljningen av revisionsrapporterna visar att myndigheterna helt eller delvis har vidtagit åtgärder för av rekommendationerna. Det är en ökning jämfört med året innan då andelen var . Det är dock viktigt att notera att de rekommendationer som den årliga revisionen lämnar kan vara av olika karaktär. Vissa rekommendationer är enkla för myndigheterna att åtgärda medan andra kan ta att åtgärda eller kräver insatser av aktörer utanför myndighetens kontroll. till antalet vidtagna åtgärder är vår bedömning att rekommendationer som vi lämnar får god effekt. 13Uppgifter är hämtade från , 2019 och 2018. 14Eftersom den samlade uppföljningen av rekommendationer gjordes finns bara jämförelsetal . Kvalitetssystemet för årlig revision Den årliga revisionens kvalitetsarbete följer internationella standarder och innefattar både åtgärder under arbetets gång och kvalitetskontroller i efterhand. Vid den årliga revisionen finns ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer15. Rådet bistår revisorerna med bedömningar i komplicerade revisionsfrågor som kan påverka utformningen av revisionsberättelser samt med råd i frågor av principiell karaktär. Rådet ansvarar även för kvalitetssäkring av det löpande revisionsarbetet för ett antal större myndigheter. genomförs också en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Urvalet baseras på fastställda kvalitetskriterier, vilket bland annat innebär att varje ansvarig revisor kontrolleras minst samt att alla nya ansvariga revisorer alltid är föremål för kvalitetskontroll. kontrollerades elva ansvariga revisorer. Kontrollen visade att revisionen generellt höll en god kvalitet och att dokumentationen uppfyllde kraven i såväl internationella standarder som i interna styrdokument för granskning av resultatredovisning och annan information. Kvalitetssystemet för årlig revision innefattar även kvalitetssäkring av revisionsrapporter, flerårig grundutbildning och särskilda kompetenskrav för ansvariga revisorer samt periodisk rotation av ansvariga revisorer. Gott betyg i myndighetsenkäten har den årliga revisionen genomfört en enkätundersökning för att mäta revisionsobjektens upplevelse av revisionens genomförande. Undersökningen är tänkt att fungera som ett verktyg för utvärdering av den årliga revisionens arbetssätt generellt och som återkoppling till de ansvariga revisorerna. Resultatet från undersökningen var övervägande positivt. uppgav av revisionsobjekten att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2018: , 2017: ). Svarsfrekvensen uppgick till (2018: , 2017: ). De synpunkter som framkommer i undersökningen omhändertas inom den årliga revisionen. Utveckling av metodstöd för revisionen