frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Preliminära uppgifter för kommande helt kalenderår eller del av kalenderår ska lämnas året före utbetalningsåret. UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG BILAGA 1 Återupptagen utbetalning vid förskjuten inkomstgaranti 4 § Ansökan om att utbetalning av inkomstgaranti ska återupptas, sedan garantitagaren på nytt lämnat enligt 12 kap. § 7 lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, görs hos på en blankett som fastställs av verket. Beräkning vid del av kalendermånad 5 § Vid beräkningen av inkomstgaranti för en del av en kalendermånad ska en tolftedel av prisbasbeloppet och en tolftedel av det inkomstgarantibelopp som framräknats enligt 12 kap. 12–15 §§ och 16 § första stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter delas med det antal dagar som månaden omfattar och fördelas på det antal dagar som inkomstgarantin avser. 6 § Om en garantitagare som också är före detta kommunalt förtroendevald eller före detta förtroendevald i landsting eller region har rätt till inkomstgaranti enligt pensionsbestämmelserna för riksdagsledamöter och visstidspension enligt pensionsbestämmelserna för kommunalt förtroendevalda eller för förtroendevalda i landsting ska, för att undvika dubbelsamordning, följande gälla: a)Den huvudman (respektive kommun, landsting eller region) där inkomstgarantifallet eller pensionsfallet först inträffat utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med sådan annan förmån till vilken rätt föreligger utan beaktande av samordningsbestämmelser (full samordning). b)Den huvudman där inkomstgarantifallet eller pensionsfallet därefter inträffar utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med vad som eventuellt återstår efter ovannämnda samordning (reducerad samordning). c)Om det finns särskilda skäl kan och kommunen, eller regionen komma överens om en annan turordning vid tillämpningen av samordningsreglerna. 7 § Garantitagaren kan skriftligen hos begära att utbetalning av inkomstgaranti ska förklaras vilande. När garantitagaren på nytt vill få utbetalning av inkomstgaranti ska han eller hon lämna in preliminära inkomstuppgifter enligt 3 § eller årsuppgift enligt 9 §. 8 § Garantitagaren är skyldig att lämna uppgifter om ändrade inkomstförhållanden och senast efter det att förhållandet som utgör grund för uppgiftsskyldigheten har inträtt. BILAGA 1 UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 9 § En garantitagare som har fått utbetalning av inkomstgaranti under ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft . Uppgifterna ska lämnas året efter utbetalningsåret. En garantitagare som har fått utbetalning av inkomstgaranti under del av ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft under den del av året som inkomstgarantin har varit beviljad. Uppgifterna ska lämnas senast inom en månad från det att rätten till inkomstgaranti upphört att gälla. Anstånd med att lämna årsuppgift 10 § Om det finns särskilda skäl får bevilja anstånd med att lämna årsuppgift till en annan tidpunkt än den som anges i 9 §. Ansökan om anstånd görs hos senast före de tidpunkter som anges i 9 §. 11 § Beslut om återkrav av ett för högt utbetalat belopp eller ett belopp som jämkats av kan fattas såväl i samband med årsavstämningen som när kontroll har genomförts eller uppgifter på annat sätt har framkommit. 12 § Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. I vilken utsträckning sådana minskningar får göras framgår av reglerna för betalningsanstånd i 14 § förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. I de fall återbetalning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska garantitagaren faktureras beloppet. 13 § Återkrav av belopp ska inte ske om beloppet är eller mindre och minskning inte kan göras av kommande inkomstgarantiutbetalning. Utbetalning med för lågt belopp 14 § Om inkomstgaranti har betalats ut med ett för lågt belopp ska resterande belopp betalas ut . 15 § beslutar om preliminär och slutlig inkomstgaranti. UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG BILAGA 1 Ansökan om förlängt ekonomiskt omställningsstöd 1 § Ansökan om förlängt ekonomiskt omställningsstöd görs skriftligen hos innan stödet upphör. Ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd 2 § Ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd görs hos på en blankett som fastställs av verket. 3 § Stödmottagaren ska i ansökan lämna preliminära uppgifter om inkomster som enligt 13 kap. 12 och 13 §§ första stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter påverkar det ekonomiska omställningsstödets belopp. Sådana uppgifter för innevarande kalenderår ska lämnas i samband med ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd. Preliminära uppgifter för kommande helt kalenderår eller del av kalenderår ska lämnas året före utbetalningsåret. Återupptagen utbetalning vid förskjutet ekonomiskt omställningsstöd 4 § Ansökan om att utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska återupptas, sedan stödmottagaren på nytt lämnat enligt 13 kap. 9 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, görs hos på en blankett som fastställs av verket. 5 § Om en före detta riksdagsledamot som också är före detta kommunalt förtroendevald eller före detta förtroendevald i landsting eller region har rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt pensionsbestämmelserna för riksdagsledamöter och visstidspension eller ekonomiskt omställningsstöd enligt pensionsbestämmelserna för kommunalt förtroendevalda eller för förtroendevalda i ska, för att undvika dubbelsamordning, följande gälla: a)Den huvudman (respektive kommun, landsting eller region) där fallet med ekonomiskt omställningsstöd eller pensionsfallet först inträffat utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med sådan annan förmån till vilken rätt föreligger utan beaktande av samordningsbestämmelser (full samordning). b)Den huvudman där fallet med ekonomiskt omställningsstöd eller pensionsfallet därefter inträffar utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med vad som eventuellt återstår efter ovannämnda samordning (reducerad samordning). c)Om det finns särskilda skäl kan och kommunen, eller regionen komma överens om en annan turordning vid tillämpningen av samordningsreglerna. BILAGA 1 UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 6 § Utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd kan efter skriftlig anmälan från stödmottagaren förklaras vilande genom beslut av . När stödmottagaren på nytt vill få utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska han eller hon lämna in preliminära inkomstuppgifter enligt 8 § eller årsuppgift enligt 12 §. 7 § En stödmottagare är skyldig att lämna uppgift om ändrade inkomstförhållanden och senast efter det att förhållandet som utgör grund för uppgiftsskyldigheten har inträtt. 8 § En stödmottagare som har fått utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd under ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft . Uppgifterna ska lämnas året efter utbetalningsåret. En stödmottagare som har fått utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd under en del av ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft under den del av året som stödmottagaren beviljats ekonomiskt omställningsstöd för. Uppgifterna ska lämnas senast inom en månad från det att rätten till ekonomiskt omställningsstöd upphört att gälla. 9 § Om det finns särskilda skäl får bevilja anstånd med att lämna in årsuppgift. Ansökan om anstånd görs hos senast före de tidpunkter som anges i 8 §. 10 § Beslut om återkrav av ett för högt utbetalat belopp eller ett belopp som jämkats av kan fattas såväl i samband med årsavstämningen som när kontroll har genomförts eller uppgifter på annat sätt har framkommit. 11 § Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av det ekonomiska omställningsstödet. I vilken utsträckning sådana minskningar får göras framgår av reglerna för betalningsanstånd i 14 § förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. I de fall återbetalning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska stödmottagaren faktureras beloppet. UTREDNINGENS FÖRFATTNINGSFÖRSLAG BILAGA 1 12 § Återkrav av belopp ska inte ske om beloppet är eller mindre och minskning inte kan göras av kommande utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd. Utbetalning med för lågt belopp 13 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för lågt belopp ska resterande belopp betalas ut . 14 § beslutar om preliminär och slutlig inkomstgaranti. Försäkring, företagshälsovård och rehabilitering 1 § Rätten till försäkring enligt 14 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter består av 1. tjänstegrupplivförsäkring enligt Avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring (TGL-S), 2.arbetsskadeförsäkring enligt Avtalet om ersättning vid personskada (PSA), och 3.tjänstereseförsäkring enligt Statens tjänstereseförsäkring. 2 § Företagshälsovården består av arbetsrelaterad vård och av tillgång till sköterskemottagning i . Företagshälsovården är avgiftsfri. Sjukvårdstjänster ingår inte i företagshälsovården. 3 § En ledamot ska ha tillgång till läkarmottagning i i den omfattning som bestämmer. Ledamoten ska vid besök på mottagningen betala en avgift. 1.Denna föreskrift träder i kraft . 2.Genom föreskriften upphävs riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Sammanfattning av Ändringar i ersättningslagen (2020/21:URF2) Vårt uppdrag och utgångspunkterna för uppdraget Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. I uppdraget har bl.a. ingått att överväga följande: •Behovet av författningsändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder och lagförslagen i regeringens proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. •Regleringen av s.k. förskjutna avgångsförmåner och underlaget för ekonomiskt omställningsstöd till en tidigare talman. •Regleringen av ledamöternas rätt till traktamente, övernattningsboende i bostadsbestånd och logiersättning. •Införandet av en ordning som innebär dels att syftet med en enskild utrikes tjänsteresa – att resan ska vara av värde för riksdagsuppdraget – framgår av författning, dels att en vice talman ska kunna avslå en ansökan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa om avråder från att resa till resmålet. •Regleringen av medföljande resenärer och delat boende vid tjänsteresor •Införandet av regler om preskription av krav på traktamente och ersättning för resekostnader vid tjänsteresor. •Införandet av bestämmelser om återkrav av felaktiga utbetalningar av arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning och pension •Införandet av sanktioner vid överträdelser av regelverket om ledamöternas rätt till ersättning. •Lämpligheten av nuvarande ordning med hänvisningar i författningstexten till vad som gäller för arbetstagare hos . •Införandet av en rätt till arvode för ledamöter och ersättare i den svenska delegationen till den parlamentariska kontrollgruppen för Europol. SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) BILAGA 2 Vi har även haft i uppdrag att belysa olika tänkbara former av kontroll av kostnadsanspråk, exempelvis genom stickprovskontroller i efterhand. fick vi också i uppdrag att överväga regleringen av ledamöternas rätt till årskort på tåg. Det har stått oss fritt att aktualisera och överväga även andra frågeställningar som gäller ledamöternas rätt till ersättning. Vi har under vårt arbete uppmärksammat ett antal sådana frågeställningar. Utgångspunkterna för vårt arbete I riksdagsstyrelsens direktiv framhålls att riksdagsledamöternas situation och villkor i flera avseenden skiljer sig åt från vad som i allmänhet gäller på arbetsmarknaden. Ledamöterna är inte anställda av utan har ett förtroendeuppdrag som kontinuerligt omprövas av väljarna. De omfattas inte av de författningar som reglerar arbetsmarknaden i fråga om exempelvis anställningsskydd, semester och arbetstid. Arbetsrättsligt kan uppdraget inte heller jämställas med vanligt förekommande uppdragsavtal. Ledamöterna är i tjänst , året om och har fått lämna en anställning eller avsluta näringsverksamhet för att kunna utföra sitt uppdrag. Uppdraget utförs ofta och och innefattar en mängd resor, och många ledamöter lever en stor del av veckan borta från hem och familj. Vidare understryks vikten av att regleringen av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor präglas av en balans mellan olika intressen. Ledamöterna måste ges möjlighet att mot bakgrund av de särskilda krav som uppdraget ställer verka under rimliga villkor. Det är sålunda angeläget att villkoren är utformade på ett sådant sätt att alla oavsett bakgrund och levnadsförhållanden kan utöva uppdraget som riksdagsledamot och ha ett normalt familjeliv. Det är viktigt att villkoren inte uppfattas som överdrivet förmånliga eller omotiverat gynnsamma. Om regleringen inte upplevs som rimlig riskerar den att påverka förtroendet för ledamöterna och för arbete negativt. Villkoren bör därför ses i ljuset av de villkor som gäller för statligt anställda. Skillnader måste kunna motiveras sakligt och hänföras till riksdagsuppdraget. Dessa utgångspunkter som anges i direktiven har varit vägledande i vårt arbete. Därutöver har vi vinnlagt oss om att våra förslag och bedömningar ska vara utformade så att endast merkostnader till följd av riksdagsuppdraget ersätts och att det inte lämnas skattepliktiga förmåner. Ledamöternas rätt till ersättning Enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen har en ledamot av rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Närmare bestämmelser finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Begreppet ersättning innefattar i lagen inte bara direkt ekonomisk gottgörelse utan även andra förmåner av ekonomisk natur, exempelvis tillgång till övernattningsbostad. Närmare bestämmelser om rätten till ersättning finns BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) också i riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av ersättningslagen. Det finns även bestämmelser om arvode och resekostnadsersättning till vissa befattningshavare i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen). Pensionsgruppen träffade en överenskommelse som bl.a. innebär dels en höjning av den lägsta åldern för att kunna ta ut inkomstbaserad ålderspension från till 2000, från till 2023 och från till 2026, dels införandet av en riktålder för pension som alla pensionsrelaterade åldersgränser ska knytas till. I våra direktiv understryks att regleringen av ledamöternas pensionssystem så långt som möjligt bör anpassas till kommande ändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse och regeringens lagförslag på området. föreslog vi i delbetänkandet En anpassning av pen- sionssystem till en höjd pensionsålder (2019/20:URF1) att den lägsta åldern för att kunna ta ut ålderspension inom pensionssystem skulle höjas från till . biföll lag- förslaget som träder i kraft (bet. 2020/21:KU7). Regeringen har ännu inte överlämnat några lagförslag med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse som avser 2023 och 2026. Vi kan därför inte redan nu anpassa våra förslag till regeringens förslag på området utan detta måste anstå till dessa lagförslag har överlämnats. Vi ser dock inga hinder mot att pensionssystem och system för avgångsförmåner anpassas till dessa delar av överenskommelsen om sådana förslag lämnas. Om en tidigare ledamot som har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd återinträder i som ledamot eller ersättare, ska inkomstgarantin eller det ekonomiska omställningsstödet förskjutas i motsvarande mån. Som påpekas i direktiven är regleringen av de olika avgångsförmånerna, som finns i tillämpningsföreskriften till lagen, inte enhetligt utformad. I praxis har regleringen dessutom ansetts otydlig. Vårt förslag i denna del innebär att regleringen av förskjutna avgångsförmåner flyttas från tillämpningsföreskriften till ersättningslagen och förtydligas så att det uttryckligen av lagen framgår att rätten till inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd förskjuts om ledamoten återinträder i . Dessutom framgår det att det är underlaget vid avgångstillfället som ska ligga till grund för prövningen av rätten till avgångsförmån. Vi föreslår även förtydliganden av regleringen av vad som ska utgöra underlag vid SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) BILAGA 2 beräkningen av ekonomiskt omställningsstöd till en tidigare talman. Därutöver lägger vi fram förslag till förtydliganden av bestämmelserna om förlängda avgångsförmåner och rätten till avgångsförmån till ledamöter som varit statsråd. Vi föreslår också ändringar när det gäller handläggningen av ärenden om stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete. En ledamots enskilda utrikes tjänsteresor till länder utanför EES-området kräver tillstånd av en vice talman. Andra resor kan en ledamot själv besluta om. Om avråder från att resa till ett land eller område krävs att ledamoten samråder med gruppledaren före resan. Det krävs dock inte att gruppledaren godkänner resan. Vi har haft i uppdrag att överväga om syftet med en enskild utrikes tjänsteresa, dvs. att vara av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget, på nytt bör regleras i författning. Vi anser att så bör ske och att regleringen tas in i ersättningslagen. Vi föreslår vidare att en vice talman ska avslå en begäran om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa till ett land eller område om avrått från samtliga resor till resmålet, om det inte finns särskilda skäl som motiverar att resan likväl genomförs. Vi har under vårt arbete uppmärksammat några andra frågor som gäller enskilda utrikes tjänsteresor. Vi föreslår sålunda att det ska införas en uttrycklig reglering av under vilka förutsättningar en ansökan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa – utöver situationer då avrått från resor till resmålet – ska kunna avslås. Vårt förslag i den delen innebär att en ansökan ska kunna avslås då behörigt samråd inte skett men att det inte längre bör vara möjligt att avslå en ansökan bara på den grunden att ansökan gjorts senare än före avresan. Vi föreslår också att det införs en möjlighet för att undanta ett visst land eller område från kravet på tillstånd av en vice talman och vi föreslår att riksdagsstyrelsen ska besluta att sådant tillstånd inte ska behövas för att genomföra en enskild utrikes tjänsteresa till . Slutligen föreslår vi att nuvarande regler när det gäller resor efter ett valår upphävs och att det förhållandet att en resa ska genomföras sent under ett valår i stället ingår som ett moment i prövningen av om huruvida resan är av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget. De årskort som i detta sammanhang är aktuella är årskort som tillhandahålls av . Årskorten är indelade i olika klasser – Silver, Silver Plus och Guld. Majoriteten av ledamöterna som har årskort på tåg har begärt och fått ett BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) årskort i klass Guld. Ett sådant årskort innebär, utöver rätt till obegränsat resande i första klass, fria måltider och tillgång till sovvagnskupé. Ett årskort på tåg medför en hög grad av flexibilitet för ledamöterna, särskilt när det gäller det veckovisa resandet mellan och hemorten. avskaffa möjligheten att få ett årskort på tåg är således enligt vår uppfattning Ett sådant årskort bör vara av ett sådant slag att det berättigar till obegränsat resande i första klass, dock exklusive måltid, och det bör tillhandahållas utan särskild prövning av . Om en ledamot på grund av avstånd och resmönster dessutom har behov av sovvagnskupé för sitt regelbundna resande mellan och hemorten ska han eller hon kunna tillerkännas ett årskort som inkluderar detta efter särskild Resplustillägg innebär ett tillägg till SJ AB:s årskort som berättigar till obegränsat resande med läns- och regiontrafik i hela landet. Vi har svårt att se att alla ledamöter som har årskort på tåg behöver ett sådant allmänt tillägg och att det i stället skulle räcka med ett kompletterande tillägg i en viss eller i vissa regioner. Även Resplustillägg bör således tillhandahållas efter särskild prövning av . Rätten till övernattningsbostad och logiersättning Vi gör bedömningen att den nuvarande ordningen som innebär att tillhandahåller ledamöter som är bosatta på ett visst avstånd från övernattningsboende eller logiersättning i grund och botten är väl avvägd. Det finns dock behov av förtydliganden av regelverket. Innebörden av vårt förslag är att det i ersättningslagen anges att en ledamot som har sitt tjänsteställe mer än från har rätt till övernattningsbostad eller – under vissa förutsättningar – logiersättning. Begreppet tjänsteställe definieras i lagen som bostaden på den adress där ledamoten är folkbokförd, under förutsättning att bostaden är inrättad för permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj och disponeras av ledamoten. I annat fall är ledamotens tjänsteställe. För att anses som en bostad inrättad för permanent boende ska bostaden ha tillgång till el, vatten, avlopp, värme och liknande nyttigheter som krävs för ett stadigvarande boende året om. Det ska också vara fråga om ett eget, självständigt boende av normal storlek. Det krävs alltså att ledamoten ska disponera minst ett eget rum och ha tillgång till kök, toalett och liknande. Bedömningen ska göras på objektiva grunder och inte utifrån ledamotens egna personliga preferenser. Om ledamotens familj bor tillsammans med ledamoten i ska bostaden på folkbokföringsadressen vara av ett sådant slag att hela familjen kan bo permanent i bostaden. Bedömningen ska göras utifrån hur förhållandena såg ut för tillträdet av uppdraget i . Kravet att ledamoten ska disponera bostaden innebär att han eller hon ska ha obegränsad tillgång till och kunna utnyttja bostaden på grundval av ett SAMMANFATTNING AV ÄNDRINGAR I ERSÄTTNINGSLAGEN (2020/21:URF2) BILAGA 2 äganderätts- eller upplåtelseavtal. En överenskommelse om att vid behov få sova över hos eller låna en säng eller ett rum av föräldrar, släkt och vänner eller liknande tillfälliga arrangemang uppfyller således inte kravet på att ledamoten ska disponera bostaden. disponerar omkring 270 övernattningsbostäder i . kan alltså numera tillgodose behovet av övernattningsbostad inom förvaltningens eget bostadsbestånd till alla ledamöter som behöver det. Nuvarande ordning med en fri valrätt mellan att använda en övernattningsbostad och logiersättning framstår mot den bakgrunden inte längre som ett rationellt och effektivt resursutnyttjande. Vi föreslår därför en ordning som innebär att behovet av övernattningsbostad i första hand ska tillgodoses genom att ledamoten erbjuds kostnadsfritt boende inom bostadsbestånd och att ledamoten ska ha rätt till logiersättning endast om förvaltningen inte kan ordna en övernattningsbostad eller det annars finns särskilda skäl. Det bör dock införas särskilda övergångsregler som innebär att en ledamot som beviljats logiersättning vid ikraftträdandet kan behålla ersättningen även fortsättningsvis. Logiersättning bör vidare inte kunna lämnas om ledamoten hyr sin bostad av en närstående fysisk eller juridisk person. En ledamot som har rätt till övernattningsbostad bör kunna avstå från den rätten och i stället vid ett fåtal tillfällen få ersättning för boende på hotell eller liknande i . Sett utifrån syftet med att tillhandahåller övernattningsbostäder åt ledamöterna anser vi att personkretsen som får övernatta där utan tidsbegränsning inskränks till nära anhöriga, dvs. ledamotens närmaste familj. Nära anhöriga bör som tidigare endast få övernatta på egen hand enstaka nätter. Vi kan inte se att det finns något hinder mot att även andra än nära anhöriga, exempelvis släkt och vänner, övernattar hos ledamoten.