frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Hanteringen ger närmast intryck av att rätten har överlämnat bedömningen till parterna. Det är ytterst en bedömningsfråga när det med hänsyn till utredningen eller av annan anledning är uppenbart att en omhäktningsförhandling i det enskilda fallet är utan betydelse. Rätten har emellertid alltid ett ansvar för att se till att häktningstider inte blir för långa och för att fortlöpande kontrollera om det finns fortsatt grund för häktning samt, i förekommande fall, för restriktioner. Den kontrollen kan inte äga rum utan att återkommande omhäktningsförhandlingar hålls i enlighet med bestämmelsen i 24 kap. 18 § tredje stycket RB. Detta är enligt min mening än mer angeläget när den häktade är . Sammanfattningsvis är jag kritisk till att under fem må- nader inte höll en enda omhäktningsförhandling beträffande den då 17-årige . 2 021 /2 2:J O1 D O M S T O L A R Uttalanden om en migrationsdomstols handläggningstider generellt i migrationsmål (Dnr 1030-2020 m.fl.) Beslutet i korthet: kritiserade JO Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, för långsam handläggning av ett mål om uppehålls- tillstånd enligt utlänningslagen. Vidare uttalade JO att domstolens handlägg- ningstider i mål om uppehållstillstånd på grund av skydds- eller asylskäl samt besök eller bosättning var betydligt längre än vad som var rimligt och acceptabelt. I detta beslut från chefsJO får domstolen på nytt kritik för långsam handläggning av tre mål om uppehållstillstånd. I ett av målen uppgick handläggningstiden , och domstolen vidtog inte någon egentlig åtgärd om och . Enligt chefsJO var handläggningstiden anmärkningsvärt lång och den passiva handläggningen helt oacceptabel. ChefsJO konstaterar att handläggningstiderna har försämrats ytterligare sedan det tidigare JO-ärendet och att de således är betydligt längre än vad som är rimligt och acceptabelt. Ett resurstillskott och en omor- ganisation kan förhoppningsvis leda till kortare handläggningstider . Det kan dock ta innan de når en normal nivå. ChefsJO noterar i det sammanhanget att granskar om migra- tionsdomstolarnas hantering av migrationsmål är effektiv. Beslutet lämnas över till , regeringen och för kännedom. I ett beslut kritiserade dåvarande JO ningsrätten i , migrationsdomstolen, för långsam handläggning av ett mål om uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716), se JO 2019/20 s. 108. I beslutet uttalade sig JO vidare generellt om domstolens handlägg- ningstider för migrationsmål. för beslutet redovisade domstolen att mål om uppehållstillstånd på grund av skydds- eller asylskäl tog 17–21 må- nader att handlägga och mål om uppehållstillstånd för besök eller bosättning 12–16 månader. Enligt JO var dessa tider betydligt längre än vad som var rim- ligt och acceptabelt. Av utredningen framgick att domstolen vid den aktuella tidpunkten avgjorde fler migrationsmål än vad som kom in till domstolen. En- ligt JO innebar det att balansen av migrationsmål, och därmed också handlägg- ningstiderna, skulle minska. JO lämnade över ett exemplar av beslutet till bl.a. för kännedom. I tre anmälningar som kom in till JO framförde AA, BB och CC klagomål mot Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, om lång- sam handläggning av tre mål om uppehållstillstånd enligt utlänningslagen. D O M S T O L A R 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 AA anförde i huvudsak följande: Han har väntat alldeles för länge på domstolens avgörande i mål nr UM 11894-18. Domstolen har gett olika besked om den förväntade handläggnings- tiden. Enligt det senaste beskedet var den 12–16 månader. Hans mål har hand- lagts än så. BB anförde i huvudsak följande: Hon är god man för en person som fick avslag på sin ansökan om asyl /. överklagades avslagsbeslutet till migrationsdomstolen. Domstolen har vid tiden för JO-anmälan handlagt målet, nr UM 11728-17, och cirka . Hennes huvudman mår mycket dåligt av att målet inte avgörs och lider skada eftersom överkla- gandet delvis handlar om en åldersuppskrivning. CC anförde i huvudsak följande: Enligt domstolens information uppgår den förväntade handläggningstiden för ett mål om uppehållstillstånd till 10–14 månader. Handläggningstiden i mål nr UM 10331-18 uppgår nu . JO tog in bl.a. dagboksbladen i de tre målen från förvaltningsrätten. tog JO del av den information som förvaltningsrätten hade lagt ut på sin webbplats om hur det tar att handlägga ett mål vid domstolen. Informationen var senast uppdaterad . I fråga om mål vid migrationsdomstolen framgick följande: a)mål om uppehållstillstånd på grund av skydds- eller asylskäl: 20–24 månader b)mål om uppehållstillstånd för besök eller bosättning: 12–16 månader c)viseringsmål: 2–. hade informationen uppdaterats enligt följande: a)mål om uppehållstillstånd på grund av skydds- eller asylskäl: 20–26 månader b)mål om uppehållstillstånd för besök eller bosättning: 13–17 månader c)viseringsmål: 2–. JO uppmanade förvaltningsrätten att yttra sig över de tre anmälningarna om långsam handläggning. Yttrandet skulle också innehålla en redogörelse för handläggningstiderna generellt i migrationsmålen vid domstolen, vilka åtgär- der som vidtagits sedan domstolens yttrande i det tidigare JO-ärendet och en prognos för domstolens handläggningstider framöver i mi- grationsmål. Förvaltningsrätten (lagmannen ) lämnade följande re- missvar: 2 021 /2 2:JO1 D O M S T O L A R Handläggningen i förvaltningsrättens tre mål med mål nr UM 11894-18, UM 11728-17 och UM 10331-18 När det gäller handläggningen av de tre nu aktuella migrationsmålen får jag be att hänvisa till rådmannen EE:s yttrande …(avseende mål nr UM 11894-18), rådmannen FF:s yttrande …(avseende mål nr UM 11728-17), och chefsrådmannen GG:s yttrande …(avseende mål nr UM 10331-18). Jag beklagar de långa handläggningstiderna och konstaterar att hand- läggningen i samtliga tre mål tyvärr varit mycket lång men att målen nu- mera är avgjorda. Handläggningstiderna har varit något längre än de unge- färliga tider som finns angivna på förvaltningsrättens webbplats. Anled- ningen till att det tagit så att avgöra målen är, som jag ser det, ett resultat av brist på resurser, sett i förhållande till domstolens arbetsbelast- ning. Handläggningen och handläggningstiderna generellt i domstolens migrationsmål Förvaltningsrätten har i tidigare ärende (JO:s dnr 134-2019) redogjort för handläggningen av och handläggningstiderna generellt i domstolens mi- grationsmål. Förvaltningsrättens yttrande i denna del avser tiden därefter, dvs. De generella handläggningstiderna i migrationsmål vid domstolen Jag tillträdde min befattning och kan konstatera föl- jande. Förvaltningsrätten arbetar systematiskt för att hantera en ökad mål- mängd och för att förbättra de långa omloppstiderna samt minska befintliga balanser. Antalet avgjorda mål har ökat från drygt 30 000 till drygt 36 000. Förvaltningsrätten har dock fortsatt haft en osedvanligt stor inströmning av migrationsmål samt ett ökat antal inkomna allmänna mål till domstolen. Trots att balanserna har minskat är omloppstiderna, lik- som tidigare, fortsatt mycket långa för flera av domstolens migrationsmål. Bilaga 4 visar en grafisk bild över antalet inkomna, avgjorda och balan- serade mål vid förvaltningsrätten 2015–2019 samt . Bilaga 5 visar handläggningstiderna i migrationsmål vid förvaltningsrätten 2019 respektive [bilagorna utelämnade här, JO:s anm.]. En förutsättning för att kunna hantera den stora målmängden, förbättra om- loppstiderna och minska balanserna är att det finns tillräckliga resurser för verksamheten. Som förvaltningsrätten beskrivit i tidigare ärende, har den viktigaste och en mycket utmanande del i domstolens arbete med den kraf- tiga ökningen av migrationsmål varit att öka antalet anställda och behålla kompetent personal. Arbetet med personalförsörjning har tagit tid och krävt stora resurser för att uppnå ett ökat målavgörande med bibehållen hög kva- litet och rättssäkerhet i den dömande verksamheten. Förvaltningsrättens ekonomiska resurser har minskat, då drog tillbaka av den allmänna ramen, mot- svarande . drog även tillbaka det överföringsbe- lopp som förvaltningsrätten hade , vilket motsvarade . Förvaltningsrättens redan befintliga budget minskades därige- nom med . yrkades samma engångsbelopp som till- delats förvaltningsrätten föregående år, motsvarande . kom indikationer från på att tilldelningen av yrkat engångsbelopp var osäker. I samband med budgetpropositionen D O M S T O L A R 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 framkom att förvaltningsrätten endast skulle komma att få ett engångsbelopp om . Förvaltningsrätten tvingades till följd av detta revidera sin preliminära budget med besparingar om ca . Till följd av detta tvingades förvaltningsrätten bl.a. besluta om anställningsstopp . Befintliga provanställningar fick avbrytas, liksom det planerade intaget av notarier. Förvaltningsrätten tving- ades gå igenom samtliga förvaltningskostnader för att undersöka möjliga besparingar. Det var i detta läge dessutom oklart om det skulle räcka med de planerade besparingarna om , eftersom detta var beroende av att förvaltningsrätten skulle få behålla tidigare anslagskredit om 10 pro- cent. Besked om att anslagskrediten beviljades kom först . Den långsiktiga planeringen av verksamheten var mot denna bakgrund mycket svår. Efter planerade och delvis genomförda omställningar och besparingar kom besked om att förvaltningsrätten genom vårändringsbudgeten troligtvis skulle komma att tilldelas ca som ett engångsbelopp . En arbetsgrupp tillsattes för att undersöka hur detta tillskott kunde användas på bästa sätt. Uppväxlingen har visat sig svårare än beräknat då anställda har slutat eller begärt tjänstledigt i högre utsträckning än vad förvaltningsrätten lyckats rekrytera och förlänga be- fintliga anställningar. Förändringar som planerats och påbörjats till följd av tillskottet om är att anlita mer domarkraft genom förstärk- ningsstyrkan, pensionerade domare, förvaltningsrättsfiskal och förläng- ningar av tjänster som tf. rådmän. Förvaltningsrätten har även rekryterat föredragande jurister , förlängt anställningar efter av- slutad notarietjänstgöring, ökat antalet platser för sommarnotarier, visstids- anställt och förlängt tjänster för domstolshandläggare, planerat övertidspro- jekt och överlämnat allmänna mål till Förvaltningsrätten i och mi- grationsmål till Förvaltningsrätten i . Exempel på andra åtgärder som förvaltningsrätten genomfört i syfte att öka effektiviteten och för att avlasta de dömande avdelningarna är att det införts en ny enhet som uteslutande arbetar med viser- ingsmål och andra mål av enklare beskaffenhet. För att förbättra omlopps- tiderna har det även gjorts vissa omfördelningar av mål och justeringar av- seende inlottning av mål på de olika dömande avdelningarna. Det har där- utöver genomförts en del personalförflyttningar och en enhet har till följd av minskade personalresurser fått bistå ett par avdelningar med domar- och föredraganderesurser. Förvaltningsrätten har vidare arbetat för att viseringsmålen, som kraftigt ökat , ska fördelas över fler migrationsdomstolar (se bl.a. domstolens hemställan till regeringen, JU2019/02094/DOM, insänd ). Ändrade forumregler i viseringsmål finns nu föreslaget i Justi- tiedepartementets promemoria Behörig migrationsdomstol i viseringsmål (Ju2020/01022/DOM) med förslag om ikraftträdande . En förändring i enlighet med promemorians förslag skulle innebära en av- sevärd minskning av domstolens viseringsmål, vilket skulle underlätta pla- neringen av verksamheten och ge tid till att handlägga andra måltyper av stor betydelse för enskilda. En konsekvens av förslaget är att domstolens ekonomiska resurstilldelning kommer att minska med . Domstolen har även, , anordnat ett möte med Migrationsver- ket Väst. Vid mötet påvisade domstolen de negativa samhälleliga konse- kvenserna av kontinuerliga överflyttningar av ärenden från till Region , vilka medfört stora ökningar av antalet inkommande asylmål till domstolen. En del av dessa har kunnat lämnas över till Förvaltningsrätten i , men arbetet har dragit mycket resurser, och har totalt sett lett till försämringar för de asylsökande sett till handläggningstiden inom hela rättskedjan. 2 021 /2 2:JO1 D O M S T O L A R På grund av den rådande pandemin kan vissa av de planerade åtgärderna , såsom anlitande av äldre pensionerade domare och övertidspro- jekt, inte genomföras . Det kan till följd av bl.a. detta och en hög personalomsättning vara svårt att fullt ut ta tillvara de tillskjutna medlen om . Eftersom förutsättningarna fortfa- rande är mycket osäkra och indikationerna visar på en mins- kad medelstilldelning har förvaltningsrätten inte haft möjlighet att anställa några nya notarier eller tillsvidareanställa annan personal i nå- gon större utsträckning. Förvaltningsrätten har, som beskrivits ovan, en mycket ansträngd situation med långa handläggningstider och höga balanser. En förutsättning för att långsiktigt kunna planera verksamheten och upprätthålla ett effektivt mål- arbete med bibehållen rättssäkerhet är att domstolen får en förutsägbar, hållbar och mer långsiktig budget samt inte är beroende av engångsbelopp med kort framförhållning. Domstolens förutsättningar och möjligheter att planera är i hög grad beroende av flera osäkra faktorer, och då framför allt budgeten men även den pågående pandemins inverkan, personal- omsättningen och i vilken omfattning eventuella förändringar av forumreg- lerna för viseringsmålen kommer att påverka domstolens budget. Utifrån nuvarande budgetunderlag saknas förutsättningar för att ta in nya notarier och fastanställa personal i någon större utsträckning. Den preliminära bud- geten som förvaltningsrätten har att utgå ifrån innebär besparingar i förhållande till innevarande år om ca . I det fall viserings- målen fördelas över fler domstolar tillkommer ytterligare besparingar. Uti- från dessa förutsättningar kan de långa handläggningstiderna och stora ba- lanserna för migrationsmål inte förväntas minska i någon större omfattning, trots ett fortgående arbete med att justera och ytterligare effektivisera verk- samheten. Till remissvaret fogades yttranden från de domare som haft ansvar för de aktu- ella målen, ett diagram över antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål 2015–2020 och en statistikrapport om handläggningstiderna i migrationsmål vid domstolen. Rådmannen EE anförde i huvudsak följande när det gäller AA:s klagomål: På avdelning 2 arbetar vi i rådslag. I varje rådslag ingår domare, föredra- gande och notarier. Fram till arbetade vi i fyra rådslag, varav jag ingick i rådslag 3. Det aktuella målet har varit lottat på rådslag 1, som tillsammans med rådslag 3 numera bildar rådslag 1. Före sammanslagningen hade jag ingen närmare inblick i hur målen i rådslag 1 bereddes eller vilka prioriteringar som gjordes. Där får jag hänvisa till chefsrådmannen och de domare som då ingick i rådslag 1. Följande reflex- ioner kan jag dock göra beträffande aktuellt mål utifrån dagboksbladet. Överklagandet har i mycket stor omfattning, på eget initiativ, kompletterats av klaganden eller dennes ombud. Det har kommit in flera handlingar med undantag för september månad 2019. Något yttrande har aldrig begärts från Migrations- verket. Att jag kom att avgöra målet får räknas mer som en tillfällighet. Dock hade jag fått upp ögonen på det genom att jag som chefsrådmannens ställföreträdare haft att fatta beslut om en begäran om förtursförklaring, som avslogs. Målet började bli ”gammalt” så det fanns trots avslaget anledning att gå igenom det och D O M S T O L A R 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 överväga om det fanns anledning att återuppta beredningen (jfr Migrat- ionsöverdomstolens avgörande , mål UM 17117– 19). Inför det kommande avgörandet begärde domstolen in aktuella inkomstuppgifter från klaganden gällande anknytningsper- sonen. Målet avgjordes där- efter . Överklagandet avslogs med hänvisning till att an- knytningspersonen inte uppfyllde det s.k. försörjningskravet. Vad gäller arbetet på avdelningen, vilka prioriteringar som ska göras och ansvarsfördelningen, vill jag framföra följande. Avdelningschefen bestämmer vilken målsättning som ska gälla för ar- betet i rådslagen och i vilken ordning prioriteringar ska göras. Vad som skulle gälla för tillståndsmål inkomna före framgår av bifo- gat mail från [e-postmeddelandet utelämnat här, JO:s anm.]. Aktuellt mål inkom efter den tidpunkten. Enligt avdelningens arbetsbeskrivning (och 14 § förvaltningsrättsin- struktionen) ska det under målets handläggning finnas en ansvarig domare för målet. Ansvarig domare för målen i beredningsproces- sen är någon av rådslagens domare. Ansvaret för ett mål, som inte är förde- lat till någon namngiven domare, övergår till avdelningschefen, när det be- dömts som KFA (klart för avgörande). Av målstatuspilen i aktuellt mål kan följande utläsas. Slutsatsen beträffande mål UM 11894–18 är att handläggningstiden, utifrån domstolens uppgifter på webbplatsen (12–16 månader), överskridits . anförde i huvudsak följande när det gäller BB:s klagomål: Nedan följer en kronologi över vad som har hänt i ärendet. Ansökan om asyl. Uppgett att han är underårig och att han riskerar att tvångsrekryteras av samt att han riskerar skyddsgrundande behandling på grund av säker- Han saknar nätverk i hemlandet. Målet inkommer till migrationsdomstolen. biträdet begär anstånd med att utveckla talan och att komma in med fullmakt. Inkommer läkar- och psykologintyg till styrkande av att klaganden är underårig och att det föreligger en ytterst all- varlig psykisk problematik. Hemställes att MIV yttrar sig Inkommer utlåtande från professor om second opinion av medicinsk åldersbedömning. Hemställes att MIV yttrar sig över detta. Yttrande från MIV. 2 021 /2 2:JO1 D O M S T O L A R Avslag muntlig förhandling. Offentliga biträdet får till- fälle att slutföra sin talan och komma in med kostnadsräkning. Yttrande från det offentliga biträdet samt kostnadsräkning. Målet omfördelas från avd. 4 till avd. 5. Målet vidarefördelas till Grupp 53. Målet vidarefördelas till föredragande jurist. Migrationsdomstolen för in landinformation i målet, ber offentliga biträdet yttra sig över landinformationen och ger biträdet möjlighet att inkomma med nytt läkarintyg. Det gamla läkarintyget var från 2017-11-16. Tillfälle till yttrande till ombudet/god man som av förbi- seende inte har fått tillfälle att yttra sig i målet tidigare. Yttrande från ombud/god man. Enligt statuspilen sattes ett första domsförslag upp . Fortsatt be- redning beslutades när domstolen förde in ny landinformation och gav biträdet möjlighet att inkomma med nytt läkarintyg på grund av psykisk ohälsa. Varken yttrande från det offentliga biträdet eller något lä- karintyg kom in till domstolen. Slutligt domsförslag sattes upp och målet föredrogs . Yttrande från ombudet/god man kom in efter föredragningen men tillförde inte något nytt. Målet har legat på avdelning 4 utan att någon åtgärd har vidtagits. Därefter har det legat på avdelning 5 utan att nå- gon åtgärd, förutom vidarefördelning till rådslag 53, har skett. Målet sattes inledningsvis upp för en annan rådman, men när hon gick på föräldraledig- het tog jag över målet. Enligt min mening beror den långa handläggnings- tiden på domstolens brist på resurser i förhållande till det antal mål som domstolen har att hantera. Chefsrådmannen anförde i huvudsak följande när det gäller CC:s klagomål: Av diarieföringssystemet framkommer bl.a. följande. Det aktuella målet kom in till Migrationsdomstolen vid Förvaltningsrätten i (nedan migrationsdomstolen) och bedömdes vara klart för avgörande . Klaganden har sedan inkommit med kom- pletterande information och handlingar och . inkom med yttrande med anledning av de nya handlingar som ingivits och klaganden underrättades om detta yttrande . Jag har som avdelningschef varit ansvarig domare för målet från det att det kom in till avdelningen till dess att det avgjordes. Klaganden har när målet kom in till migrationsdomstolen upplysts om att handläggningstiden i den här typen av mål vanligtvis är 10–14 månader. står det på förvaltningsrättens externa hemsida att den genomsnitt- D O M S T O L A R 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 liga handläggningstiden är 12–16 månader. Av 2 kap. 11 § regeringsformen framgår att en rättegång ska genomföras inom skälig tid. Det nu aktuella målet kom in till förvaltningsrätten . Det har således tagit att handlägga än det genomsnittliga målet av denna typ vid domstolen. Detta beror på inget sätt på klaganden. Förvaltningsrätten har i tidigare yttranden till ombudsmän re- dogjort för handläggningstiderna vid domstolen. finns vid av- delning 2 på domstolen, den avdelning där nu aktuellt mål handläggs, 2 599 öppna allmänna mål och 597 migrationsmål, totalt 3 196 mål. Av dessa är 208 i samma ålderskategori som det nu aktuella målet, det vill säga 15 må- nader eller äldre. aviserade regeringen stora nedskärningar på de engångsanslag som finansierat verksamheten vid migrationsdomstolen. Det har föranlett att domstolen vidtagit en mängd besparingsåtgärder, bl.a. stoppat all rekrytering av förvaltningsrättsnotarier, slutat anställa tillfällig personal, avslutat provanställningar m.m. Personalstyrkan på avdelning 2, exklusive domstolshandläggare, har därför minskats med . Inget har framkommit som skulle tyda på att det aktuella målet särbe- handlats, varken positivt eller negativt. Det har handlagts så snabbt det varit möjligt, utifrån det inflöde av mål som varit, de prioriteringar som gäller och den personal som varit tillgänglig. Sammanfattningsvis är handlägg- ningstiden ur klagandens synvinkel oacceptabelt lång, men den måste ses i ljuset av den arbetssituation som migrationsdomstolen befinner sig i. Anmälarna gavs tillfälle att kommentera remissvaret. Ingen av dem hördes av. mottog JO en anmälan mot Förvaltningsrätten i om långsam handläggning av ett mål om laglighetsprövning enligt kommunallagen (2017:725). Inom ramen för det ärendet uppmanades förvaltningsrätten att yttra sig över anmälan (JO:s ärende med dnr 3829-2020). I sitt remissvar lämnade förvaltningsrätten (lagmannen ) följande uppgif- ter av intresse även för de nu aktuella ärendena: De ändrade forumreglerna i viseringsmål skulle enligt plan ha trätt i kraft . Förslaget är nu att reglerna ska träda i kraft den 1 ja- nuari 2021. Det är först nu i dagarna som domstolen fått besked från Dom- stolsverket hur detta kommer att påverka budgeten . Förvaltningsrätten har haft en mycket ansträngd situation med långa handläggningstider och höga balanser. Resurstillskottet till migrationsdom- stolarna i budgetpropositionen ger domstolen bättre förutsätt- ningar att långsiktigt kunna planera verksamheten och upprätthålla ett ef- fektivt målarbete med bibehållen rättssäkerhet. Tillskottet innebär bl.a. att domstolen kommer ha ökade möjligheter att rekrytera ny personal och be- hålla viktig kompetens. Tillskottet kommer därför att bidra till att minska domstolens balanser och handläggningstider framöver i både allmänna mål och migrationsmål. Förvaltningsrätten i genomför en översyn av domstolens dömande organisation. Målet är att domstolen ska ha en ro- bust och flexibel organisation för den dömande verksamheten som är an- passad till domstolens målinflöde och ekonomiska förutsättningar. I dags- läget fördelas majoriteten av domstolens mål i första hand på en avdelnings- gemensam beredningsorganisation. Chefsrådmannen är ansvarig domare ett mål är under beredning. Omorganisationen kommer i stället innebära att ansvaret för varje mål fördelas direkt på en domare när målet kommer in till domstolen. Den ansvarige domaren ska ha ett rimligt kon- trollspann av antal mål och en beredningsorganisation till sin hjälp. 2 021 /2 2:JO1 D O M S T O L A R Ansvaret för målen ska därigenom kunna utövas på ett mer effektivt sätt och en målsättning är att det kommer att leda till minskade omloppstider samt att liknande händelse som inträffat i möjligaste mån kommer kunna undvikas. Den nya organisationen ska träda i kraft .