frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — åtgärder för att stärka den svenska ekonomin och för att upprätthålla verksamhet under pandemin har ökat de operativa riskerna. Arbetet har därför fokuserat på att säkerställa att kontinuerligt arbetar för att begränsa riskerna. Eftersom distansarbete har blivit vanligare under pandemin är informationssäkerhet ett av de områden som krävt extra uppmärksamhet. Tack vare regelbundet återkommande informationsinsatser och en hög medvetenhet om riskerna har hanteringen av dessa fungerat väl. Inför köp av företagsobligationer upprättades ytterligare rutinbeskrivningar för att säkerställa att köpen genomfördes på ett strukturerat och enhetligt sätt. Vidare upprättades också mer omfattande rutiner som reglerar medarbetarnas hantering av insiderinformation. Parallellt med hanteringen av de risker som pandemin orsakat har även haft fokus på bytet av driftleverantör inom it-förvalt- ningen. har även utvecklat och förbättrat arbetet med dataskydd , ett arbete som kommer att fortgå under nästkommande år. finansiella risk- och investeringspolicy beslutas av direktionen och fastställer de yttre ramarna för hanteringen av de finansiella risker som uppstår i förvaltningen av tillgångar och skulder. De finansiella riskerna utgörs av marknadsrisk, kreditrisk och likviditetsrisk. Uppföljningen av de finansiella risker som exponeras mot sker främst inom avdelningen för marknader, som ansvarar för den dagliga riskkontrollen, medan riskenheten ansvarar för en övergripande och oberoende riskkontroll. genomför regelbundet stresstester för att mäta hur känsliga finansiella tillgångar och skulder är för oväntade marknadshändelser. Stresstesterna visar hur mycket värdet kan förändras om ett visst hypotetiskt eller historiskt scenario inträffar. För att stärka den svenska ekonomin har bland annat beslutat om lättnader i säkerhetskraven i , likviditetsstöd i SEK och USD, lån till banker för vidareutlåning till företag samt inlett köp av nya typer av värdepapper, som bostads-, kommun-och företagsobligationer samt företagscertifikat. I takt med att dessa åtgärder implementerades behövdes skärpt fokus på riskhanteringen. Före coronakrisen bestod tillgångar till största delen av statsnära papper med höga kreditbetyg. har även andra tillgångar köpts för att stödja ekonomin och har därför behövt ta hänsyn till kreditrisker på ett annat sätt . De nya tillgångarna består mestadels av säkerställda obligationer utställda av bostadskreditinstitut och till en del av kommunobligationer med gott kreditbetyg, men köpen av certifikat och obligationer utgivna av företag ökar kreditrisken i portföljen. ENGAGEMANG, RISKER OCH ANSVAR marginell, då dessa papper endast utgör en liten del av tillgångarna. och ränterisk dominerar, liksom tidigare, den sammantagna finansiella riskbil- Såväl de nya tillgångsslagen som storleken på balansräkningen har medfört att de finansiella riskerna har ökat, sett till nominella siffror. stresstester som riskenheten genomförde att de buffertar som finns i syfte att täcka framtida potentiella förluster från tillgångsförvaltningen minskade något Bedömningen är dock att motståndskraft mot oförut- sedda förluster fortsatt är god. Stärkt beredskap är ett av fem strategiska prioriteringsområden. Inom omfattar begreppet beredskap dels krisberedskap, som i sin tur omfattar incident-, kontinuitets- och krishantering, dels totalförsvar, som består av civilt försvar och militärt försvar. krisberedskap, tillsammans med ett väl fungerande säkerhetsskyddsarbete, utgör grunden för förmåga att hantera ett läge av höjd beredskap och ytterst krig. Krisberedskap och civilt försvar fortsatte arbetet med att stärka de interna förutsättningarna för att bedriva samhällsviktig verksamhet såväl under fredstida kriser (krisberedskap) som i ett läge av höjd beredskap och ytterst i krig (civilt försvar). Coronapandemin har medfört ny kunskap om hur verksamheten kan stärka sin kontinuitetsplanering och det har även varit möjligt att dra värdefulla lärdomar från den översyn av krisledningsorganisation som genomfördes . Med anledning av pandemin aktiverade även och Krissamverkan i det centrala betalningssystemet. Forumen genomförde regelbundna samverkanskonferenser med fokus på att ta fram lägesbilder och koordinera behoven av åtgärder och kommunikation. påbörjade också förberedelserna för att hantera det eventuellt utökade ansvaret för allmänhetens möjligheter att göra nödvändiga betalningar även i fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, som ingår i förslag till ny riksbankslag. är en del av totalförsvar och deltar därför aktivt i planeringen för det civila försvaret. Internt pågår arbetet med att analysera hur samhällsviktiga verksamhet ska bedrivas under höjd beredskap, detta utifrån de förutsättningar som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Försvarsmakten angett i planeringsinriktningen för det civila försvaret. fortsatte också arbetet med att på frivillig basis samordna totalförsvarsplaneringen inom Finansiella tjänster, som är ett av MSB:s sju prioriterade områden. ENGAGEMANG, RISKER OCH ANSVAR Parallellt med detta pågick förberedelserna inför den stora totalförsvarsövningen TFÖ 2020 som, på grund av pandemin, delvis blivit uppskjuten. Informationssäkerhet och motståndskraft mot cyberhot är ett viktigt och prioriterat riskområde för . Ett ledningssystem för informationssäkerhet enligt den internationella standarden ISO/IEC 27000 infördes och kommer att vara en viktig del i verksamhetens förbättringsarbete framöver. interna arbete sker inom kommittén för cybersäkerhet där man genomför och koordinerar övergripande aktiviteter som stärker skydd mot cyberrisker. deltar också i extern samverkan, både nationellt och internationellt, vilket ger en bekräftelse om rätt hotbild och bidrar till effektivare åtgärder. Hållbar utveckling innebär en samhällsutveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov och där hänsyn tas till ekonomiska, ekologiska och sociala aspekter. miljöarbete och arbete med hållbar utveckling fördjupades , och hållbarhetsaspekter är en del i samtliga policyområden. fattade direktionen beslut om en hållbarhetsstrategi, som beskriver hur hållbarhet påverkar arbetet inom finansiell stabilitet, penningpolitik, tillgångsförvaltning och på betalningsområdet. Insikten om att klimatrisker är en källa till finansiella risker innebär att , i sitt arbete med finansiell stabilitet, behöver analysera hur svenska banker och finansiella infrastruktursystem är exponerade mot klimatrelaterade risker. Inom penningpolitiken behöver hänsyn tas till hur klimatförändringar påverkar ekonomins utveckling (se kapitlet penningvärde – prisstabilitet). tar hänsyn till hållbarhet även när penningpolitiken implementeras, som i köpen av företagsobligationer. I tillgångsförvaltningen ingår hållbarhet som ett kriterium i investeringspolicyn (se kapitlet om tillgångsförvaltningen). är medlem i ett internationellt nätverk för centralbanker och tillsynsmyndigheter för analys av frågor kring hållbarhet i det finansiella systemet, for Greening the . I detta nätverk deltar i arbetet med att utarbeta möjliga framtidsscenarier för stresstester av finansiella institutioner och även i analyserna av hur hållbarhet kan beaktas i penningpolitisk implementering. deltog även i andra internationella samarbeten som syftar till att stärka det finansiella systemets förmåga att hantera klimatrelaterade risker. Ett exempel på detta är att bland annat deltar i arbetsgrupp på området klimatrelaterade risker som etablerades . Arbetet syftar till att stärka motståndskraften i banksystemet. ENGAGEMANG, RISKER OCH ANSVAR den första fasen genomfördes en inventering av medlemmarnas nuvarande reglerings- och tillsynsinitiativ när det gäller klimatrelaterade risker. Alla respondenter, inklusive , noterade att klimatförändringar kan leda till finansiella risker som kan få implikationer för den finansiella stabiliteten i banksystemet. Inom ramen för EU deltar i arbetsgrupper som analyserar klimatrelaterade risker som en källa till finansiella risker, tar fram metoder för att kvantifiera klimatrelaterade risker (exempelvis scenarioanalyser och stresstester) och tar fram verktyg för att motverka sådana risker på europeisk nivå. Ex- empel på verktyg är att ställa krav på regelbunden rapportering om klimatrelaterade risker från banker och andra aktörer i det finansiella systemet. deltar bland annat i den europeiska systemrisknämndens (ESRB) arbetsgrupp om klimatrisker och som observatör i den europeiska bankmyndighetens () nätverk för hållbara finansmarknader. samarbetar även med andra svenska myndigheter, bland annat för att ta fram lämpliga metoder att bedöma de makroekonomiska konsekvenserna av klimatförändringarna. miljöarbete är integrerat i verksamheten och ingår i varje chefs ansvar. All personal på har en viktig roll i miljöarbetet. miljöpolicy omarbetades för att få bättre struktur och bli mer fyllig. mått i miljöarbetet och deras utfall anges i tabell 10. Tabell 10 Uppföljningsmått ekologiskt hållbar utveckling Utsläpp av koldioxid från tjänstere- sor (ton), totalt per anställd Energiförbrukning, totalt (MWh) Energiförbrukning, totalt per an- 18,6 (0,23) 16,7 (0,21) 15,0 (0,21) ställd (MWh per kvadratmeter) Anm.: Med anställd avses här genomsnittligt antal årsarbetare. balansräkning och resultaträkning har upprättats enligt riksbankslagen med tillämpning av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank som senast uppdaterades av direktionen (dnr 2020-0691) och trädde i kraft . Regeluppdateringen som gjordes 2020 avsåg endast några förtydliganden som inte innebar någon ändring av redovisning. Reglerna för löpande bokföring hänvisar till förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring, och reglerna för årsredovisning hänvisar till Europeiska centralbankssystemets riktlinje för redovisning, (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) ändrad enligt (EU) 2019/2217 (ECB/2019/34). ska enligt 10 kap. 3 § riksbankslagen i de delar som är aktuella tillämpa Europeiska centralbankssystemets (ECBS) riktlinje för redovisning. Det är som beslutar om ECBS:s riktlinje för redovisning, och och monetär inkomst () rapporterar till vad gäller utveckling, tillämpning och genomförande av denna riktlinje. Vid tolkning av redovisningsriktlinjen ska hänsyn tas till riktlinjens förarbeten, generella redovisningsprinciper och god redovisningssed. avviker från ECBS:s redovisningsriktlinje på följande punkter: •I uppställningsformen för balansräkningen har begreppen ”euro” och ”euroområdet” ersatts med ”svenska kronor” respektive ”” eftersom inte har infört euro som betalningsmedel. •Avskrivningstiden för byggnader uppgår till i stället eftersom bedöms bättre spegla den faktiska livslängden för byggnader. Mindre avvikelser finns även för andra anläggningstillgångar. •Riksbankens beloppsgräns för aktivering av anläggningstillgångar är ett halvt prisbasbelopp i stället för , vilket motiveras av att en lägre aktiveringsgräns bedöms ge en bättre kontroll över anläggningstillgångar. •Undervärden på diskonteringspapper med löptid vid förvärvstillfället amorteras linjärt i stället för enligt internräntemetoden. Avvikelsen motiveras av att den bedöms ge en mer transparent redovisning av amorteringarna, och dessutom medför den att amorteringar för samtliga värdepapper redovisas på samma sätt. 2020/21:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Avvikelserna från ECBS:s redovisningsriktlinje framgår av Regler för bokföring och årsredovisning i riksbank. Kassaflödesanalysen presenteras som en del av årsredovisningen, vilket inte är ett krav enligt ECBS:s redovisningsriktlinje. Analysen har tagits fram med vägledning av den internationella redovisningsstandarden IAS 7. Avvikelsen motiveras av att kassaflödesanalysen tillför värdefull information om framför allt resultatet och förändringen i likvida medel. Inget byte av redovisningsprinciper har gjorts . Följande grundläggande redovisningsprinciper har tillämpats: •Redovisningen ska återspegla den ekonomiska verkligheten och präglas av öppenhet. •Värderingen av tillgångar och skulder liksom resultatavräkningen ska präglas av försiktighet. •Avvikelser från redovisningsprinciperna får endast förekomma om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av bokslut. •Kriterierna för värdering av balansräkningsposter och för resultatavräkning ska tillämpas konsekvent. •Vid värderingen av tillgångar och skulder ska det förutsättas att verksamheten kommer att fortsätta. •Inkomster och utgifter ska redovisas som intäkter och kostnader under den redovisningsperiod då de intjänas eller uppkommer oavsett tidpunkten för betalning. •Tillgångar och skulder ska justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan räkenskapsårets utgång och den dag då direktionen godkänner årsredovisningen, förutsatt att dessa händelser har påverkat värdet på tillgångarna eller skulderna per bokslutsdagen. Redovisning av tillgångar och skulder Tillgångar och skulder redovisas i balansräkningen endast om det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från och om i princip alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits till eller från . Valutatransaktioner och värdepapperstransaktioner bokförs i balansräkningen på likviddagen. Realiserade vinster och förluster från nettoförsäljningar bokförs på affärsdagen. Avsättning för finansiella risker Avsättning för marknads-, likviditets- och kreditrisk får göras med utgångspunkt i en motiverad skattning av riskexponeringen. Guld och värdepapper värderas till de marknadsvalutakurser och marknadspriser som råder på bokslutsdagen. Nedanstående valutakurser användes för omvärdering . I tabellen nedan har kurserna avrundats till fyra decimaler. Källa: Bloomberg. Fordringar, tillgodohavanden och skulder värderas till det nominella värdet. Belopp i utländsk valuta omräknas till bokslutsdagens valutakurs med undantag för fordringar och skulder som redovisas under posterna Övriga tillgångar och Övriga skulder. Dessa värderas till affärsdagens valutakurs. Aktier och andelar värderas till anskaffningsvärdet. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärdet och skrivs av enligt plan. Avskrivningstiden för byggnader är och för övriga fastighetsanläggningar 5–. Avskrivningstiden för maskiner och inventarier inklusive datorer är 3–. och konst skrivs inte av. För it-system som själv har utvecklat räknas lönekostnader för viss it-personal in i anskaffningsvärdet för tillgången. 2020/21:RB1 REDOVISNINGSPRINCIPER Repoavtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värdepappers- eller guldinnehavet. Med repoavtal avses ett avtal om försäljning av tillgångar, som värdepapper och guld, där säljaren förbinder sig att köpa tillbaka motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor redovisas även i fortsättningen i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp som motsvarar erhållen köpeskilling redovisas som skuld, och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas inte i balansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp som motsvarar erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodiseras över repans löptid. Transaktioner som genomförs inom ramen för avtal om automatiserade repor redovisas i balansräkningen endast om säkerheten ställts i form av kontanter som betalats in till ett konto hos . Utelöpande sedlar och mynt motsvaras av det nominella värdet och beräknas genom att värdet motsvarande de sedlar och mynt som har tagit emot från tillverkarna reduceras dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som ingår i lager, dels med värdet motsvarande de sedlar och mynt som har makulerat och avskrivit. Utelöpande sedlar och mynt som har upphört att vara lagliga betalningsmedel förs till resultaträkningen senast då dessa inte längre löses in av . De ska dock föras till resultaträkningen tidigare om endast ett mindre belopp förväntas återstå att lösa in och gör en avsättning för detta belopp. Utelöpande minnesmynt och minnessedlar ska föras till resultaträkningen när utgåvan varit utelöpande . Realiserade vinster och realiserade förluster förs till resultaträkningen. Orealiserade vinster förs till ett värderegleringskonto i balansräkningen. Orealiserade förluster förs till resultaträkningen om de överstiger oreali- serade vinster som eventuellt finns bokförda på det korresponderande värderegleringskontot. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte återföras mot nya orealiserade vinster de påföljande åren. Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, en viss valuta eller guld nettas inte mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld. Överkurser och underkurser på förvärvade värdepapper beräknas och redovisas som en del av ränteintäkterna och skrivs av under värdepapperens återstående löptid. Värderingsjusteringar avseende IMF:s tillgodohavanden i svenska kronor avräknas mot de valutakursomvärderingar som är hänförliga till kvot i IMF. Kontoinnehavet i svenska kronor har IMF valutakurssäkrat mot SDR, vilket innebär att det uppstår valutakursomräkningar. Denna princip innebär att kronkontoinnehavet värderas som om det vore i SDR i stället för i svenska kronor. För guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper används genomsnittsmetoden för att fastställa anskaffningskostnaden för sålda poster när valutakurs- och priseffekter beräknas. Vid nettoförvärv av valutor och guld läggs den genomsnittliga anskaffningskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och guld till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakursen eller guldpriset erhålls. Vid nettoförsäljning beräknas det realiserade resultatet baserat på den genomsnittliga anskaffningskostnaden den för innehavet i fråga. Derivatinstrument värderas kontrakt för kontrakt inom varje grupp av derivatinstrument. Grupper med ett positivt värde redovisas som en tillgång och grupper med ett negativt värde som en skuld. Valutaterminer bokförs till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. På affärsdagen bokförs såld valuta, multiplicerad med skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den genomsnittliga anskaffningskursen, som realiserat resultat. Avistaledet i valutaswappar bokförs på likviddagen till affärsdagens valutakurs (avista). Terminsledet i valutaswappar bokförs på samma sätt som valutaterminer, det vill säga till ett värde som motsvarar kontraktets valutabelopp multiplicerat med skillnaden mellan bokslutsdagens och affärsdagens valutakurs (avista). Skillnaden mellan affärsdagens valutakurs (avista) och den avtalade terminsvalutakursen periodiseras som ränta under kontraktets löptid. Till skillnad från vid valutaterminer uppkommer inga realiserade valutakursresultat vid bokföring av valutaswappar. Futurekontrakt bokförs som realiserat resultat till ett belopp som motsvarar det värde som beräknats vid den dagliga avräkningen. Fordringar i utländsk valuta på Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till Övriga skulder i svenska kronor till Skulder i svenska kronor till övriga Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till hemma- Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Tabellen fortsätter på nästa sida. Skulder och eget kapital Summa skulder och eget kapital Inom linjen förda poster, se not 41. Nettoresultat av finansiella transaktioner, Avskrivningar av materiella och immateriella Kassaflöde från den löpande verksamhetens resultat Erhållna räntor Erhållet netto av finansiella transaktioner Erhållna avgifter och provisioner Betalda avgifter och provisioner Övriga inbetalningar Kassaflöde från den löpande verksamhetens tillgångar Fordringar på IMF Värdepapper i utländsk valuta Strukturella transaktioner Värdepapper i svenska kronor Övriga tillgångsposter Kassaflöde från den löpande verksamhetens skulder Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Kassaflöde från den löpande verksamheten Tabellen fortsätter på nästa sida Förvärv och avyttringar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Förvärv och avyttringar av finansiella tillgångar Erhållen utdelning Likvida medel vid periodens början Kassaflöde från den löpande verksamheten Kassaflöde från investeringsverksamheten Kassaflöde från finansieringsverksamheten Kursdifferens i likvida medel Likvida medel vid periodens slut –55 –13 Specifikation av likvida medel Bankkonton, bankutlåning och utlåningsrepor i utländsk valuta, se not 3 Kassaflödesanalysen visar in- och utbetalningar samt likvida medel vid periodens början och slut. Analysen delas in i betalningar från den löpande verksamheten, investeringsverksamheten och finansieringsverksamheten. kan i teorin skapa en obegränsad mängd likviditet i den nationella valutan. I praktiken begränsas kapacitet att skapa likviditet i den nationella valutan av mängden tillgångar accepterar som säkerheter i sin utlåning och mängden tillgångar kan köpa alternativt placera i. 2020/21:RB1 KASSAFLÖDESANALYS Kassaflöden som är hänförliga till den löpande verksamheten kommer från huvudsakliga verksamhet. Kassaflödet från den löpande verksamhetens resultat utgår från bokförda resultat. Justeringar görs för poster som inte påverkar kassaflödet eller inte hör till den löpande verksamheten. Därutöver ingår kassaflödespåverkande förändringar av sådana balansräkningsposter som ingår i den löpande verksamheten. Investeringsverksamheten består av förvärv och försäljningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar samt de aktier och andelar som redovisas under posten Finansiella tillgångar. Därutöver ingår betald utdelning från aktie- och andelsinnehavet. Finansieringsverksamheten består av förändringar i det egna kapitalet som normalt sker genom utdelning, även kallad inleverans till statskassan. Sifferuppgifter inom parentes avser 2019. Uns (miljoner) Amerikanska dollar/uns Kronor/amerikanska dollar Per innehar 4 miljoner uns (troy/oz) guld (4), vilket motsvarar . avyttrades inget guld. Not 2 Fordringar på IMF Insatskapital (kvot) PRGT (Poverty Reduction and Growth Trust) NAB (New Arrangements to Borrow) innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) uppgår till 2 309 miljoner SDR (2 291). Ett belopp motsvarande de SDR som sammanlagt har tilldelats av () redovisas som skuld (se not 22). Vid utgången av 2020 var SDR-innehavet 60 miljoner högre än tilldelningen, vilket motsvarar . Under posten Reservposition i IMF nettoredovisas insatskapital (kvoten) i IMF om 4 430 miljoner SDR, med IMF:s konto för svenska kronor. IMF:s konto i svenska kronor är ett skuldkonto som visar hur stor andel av insatskapitalet har betalat in till IMF genom att utnyttja kontokrediten på detta konto.