frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Utan en bas av trygghet, säkerhet och gott bemötande blir det svårt för ungdomen och klienten att tillgodogöra sig mer avancerade och riktade insatser. Inom SiS används Motiverande Samtal (MI) som behandlingsmetod och som ett generellt förhållningssätt för bemötande och relationsskapande. MI är en samtalsmetod som fokuserar på samarbete, autonomi och som guidar mot förändring. MI-förhållningssättet ska präglas av samarbete, ac- ceptans och medkänsla och ska utgöra det bemötande som ungdomar och klienter möts av och upplever i sin vardag på SiS institutioner. På in- stitutionerna finns särskilt utsedda och tränade MI-coacher som i en del av sin tjänst handleder och kvalitetssäkrar MI både som förhållningssätt och som behandlingsmetod. har ungefär 800 medarbetare gått grundutbildning i MI som förhållningssätt medan ett knappt åttiotal har för- djupningsutbildats i MI som samtalsmetod. Chefen för vid HR-avdelningen vid SiS huvudkontor har uppgett bl.a. att avdelningen arbetar kontinuerligt med att utbilda chefer om tjänsteansvaret i staten. Frågor om vad som kan utgöra grund för uppsägning eller avskedande enligt lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd behandlas också, liksom hur chefer ska agera vid misskötsam- het eller då en arbetstagare misstänkts ha begått ett brott i anställningen. har utbildning enligt ovan skett i flera olika forum såsom chefs- introduktionsutbildningen på myndigheten men även vid de arbetsledarda- gar som ordnas för chefer på olika nivåer i myndigheten. För när- varande pågår ett arbete på HR-avdelningen med att ta fram en styrande riktlinje om tillvägagångssättet i myndigheten då anmälan till personalan- svarsnämnden behöver göras, men även om vilka åtgärder som kan föregå en sådan anmälan och som en enskild chef har befogenhet att vidta inom ramen för dennes arbetsledningsrätt. Det kan tex. vara åtgärder som korri- gerande samtal, påminnelse om skyldigheterna i anställningen eller ompla- cering till andra, mer lämpliga arbetsuppgifter. Verksamhetsdirektören för ungdomsvård norr har beskrivit de åtgärder som vidtagits kopplade till medarbetarnas bemötande. Av ytt- randet framgår bl.a. att verksamhetskontoret haft fokus på SiS myndighetsgemensamma egenkontroll och följt upp ungdomars upplevelse av trygghet, rättssäkerhet, delaktighet och bemötande. Brister i bemötande är viktiga att följa upp eftersom det kan få konsekvenser för den enskildes trygghet och möjlighet att påverka sin situation och vardag. Institutionerna genomför denna egenkontroll och redovisar resultatet för verk- samhetskontoret. Vissa av frågorna tar sikte på hur ungdomarna upplever personalens bemötande och trygghet på avdelningen. följs upp vad ungdomarna sagt på ungdomsrådet, ett forum där ungdomar på samma avdelning regelbundet får komma till tals. Efter det att verksamhetskontoret uppmärksammat signaler bl.a. vid dessa egenkontroller om att flickor placerade vid SiS inte upplevde sig trygga under sin placering, fattade verksamhetsdirektören ett beslut om att alla handläggare på verksamhetskontoret skulle besöka samtliga placerade flickor inom SiS. Tanken var att flickorna själva skulle få sätta ord på vad det är som gör att de inte känner sig trygga och vad myndigheten behöver utveckla för att öka deras känsla av trygghet. Dessa intervjuer ägde rum . fångades även upp vissa signaler om per- sonals bemötande och hur detta kunde förbättras vilket gav upphov till åt- gärder. Vidare utreder verksamhetskontoret rapporterade avvikelser, t.ex. lex rapporter och klagomål. Om brister i medarbetares bemötande upp- märksammas kan verksamhetsdirektören besluta att en institution ska vidta S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 åtgärder, för de fall institutionen inte redan har vidtagit adekvata eller till- räckliga åtgärder. Kontakt kan även tas med institutionschefen för att kon- trollera om institutionen behöver någon särskild stöttning. Rådgivaren vid GD-kansliet har uppgett bl.a. att alla institutioner har en etikansvarig, som i de flesta fall är med i ledningsgruppen på institutionen. GD-kansliet har samlat etikansvariga en till för att ge möjlighet till erfarenhetsutbyte och introducera olika övningar som de ska kunna genomföra på sina institutioner. Aktuella teman det gångna året har t.ex. varit professionalitet i behandlarrollen, kollegialitet och ansvaret att agera när medarbetare går över sin professionella gräns. I SiS basutbildning för nyanställda finns det ett pass om etik och bemötande med en genomgång av de etiska riktlinjerna och samtal i grupp om olika dilemman, bl.a. dis- kuteras hur man ska agera när en kollega går över gränsen. Verksamhets- utvecklarna som finns på verksamhetskontoren för ungdomsvården arbetar på uppdrag av verksamhetsdirektören även direkt mot institutioner som har problem med exempelvis bemötande. Det framgår av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, att SiS ska bedriva en verksamhet av god kvalitet. I 14 kap. 3 § SoL, anges att den som fullgör uppgifter inom socialtjäns- ten eller vid genast ska rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande, som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom verksamheten. Av 5 kap. 3 § föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår att den som bedriver socialtjänst ska ta emot och utreda klagomål och synpunkter på verksamhetens kvalitet från bl.a. vård- och omsorgstagare. I SiS rutin för hantering av klagomål och synpunkter finns bl.a. in- formation om skyldigheten att ta emot och utreda klagomål och synpunkter från ungdomar och klienter (bilaga 1). I SiS Riktlinjer/Juridik Om en anställd via SiS misstänks för brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller klient, finns bestämmelser om hur personalen ska agera om en medarbetare vid SiS skulle misstänkas för någon typ av brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller klient vid myndighetens institutioner. I riktlinjerna beskrivs också när det kan bli aktuellt att kontakta HR-avdelningen vid huvudkontoret för att få stöd i bedömningen om ärendet ska anmälas till personalansvarsnämnden (bilaga 2). Av SiS etiska riktlinjer framgår bl.a. att alla anställda inom SiS ska ar- beta i enlighet med SiS etiska riktlinjer för att barn och unga ska få en god vård som är säker och trygg. Vidare framgår vad som är ett bra bemötande och hur man arbetar professionellt (bilaga 3). Av SiS rutin för hantering av lex framgår bl.a. att alla inom SiS är skyldiga att uppmärksamma och rapportera missförhållanden och risker för missförhållanden i vården av ungdomar och klienter (bilaga 4). I enlighet med sitt ansvar att säkerställa en trygg och säker vård arbetar SiS på olika sätt med frågan om personalens bemötande av ungdomarna på ung- domshemmen. Ett respektfullt bemötande är av grundläggande betydelse för att barn och unga ska känna tillit till personalen. Alla medarbetare vid myndigheten ska arbeta i enlighet med SiS etiska riktlinjer där det bl.a. be- skrivs att barn och unga ska mötas med respekt, omtanke och tydlighet. 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T det ligger att man som medarbetare ska iaktta och upprätthålla en profes- sionell hållning. Det ligger i tvångsvårdens natur att det finns en in- byggd maktobalans mellan ungdomarna och klienterna och persona- len. Detta är en omständighet som alla som arbetar med tvångsvård alltid måste vara medvetna om och reflektera över. Misstanke om brott eller annat olämpligt beteende SiS instämmer i institutionschefens bedömning att pussar under inga om- ständigheter är något som kan accepteras. Det är av stor vikt, både utifrån skyddet för de unga och rättssäkerheten för medarbetarna, att uppgifter som de aktuella hanteras i enlighet med SiS riktlinjer Om en anställd vid SiS misstänks för brott eller annat olämpligt bete- ende mot en ungdom eller klient. Riktlinjerna är disponerade så att de anger vad varje medarbetare ska göra, vad varje arbetsledare ska göra och vad institutionschefen ska göra. Gemensamt för alla åtgärder, vilka de än kan vara, är att uppgifter som den unge kan ha lämnat under utredningen ska dokumenteras i journa- len. Utöver anteckningen i den unges journal ska tjänsteanteckningar upprättas och läggas i medarbetarens personalakt. Av dessa ska framgå hur frågan har hanterats. Riktlinjerna omfattar också krav på vissa åtgärder inom det arbetsrätts- liga området. Exempelvis ska institutionschefen kontakta HR- direktören vid huvudkontoret för stöd i bedömningen av om ett ärende ska anmälas till personalansvarsnämnden. Det kan i sammanhanget nämnas att en enskild chef har befogenheter att vidta vissa åtgärder redan inom ramen för arbetsledningsrätten. Det kan röra sig om påminnelser om skyldigheter i anställningen, korrigerande samtal m.m. Det bör vidare anmärkas att en händelse där en ungdom upplevt ett dåligt bemötande kan ge anledning att undersöka om andra ungdomar som vistas på hemmet upplevt samma sak. Som institutionschefen angett talar det mesta för att institutionen inte vidtagit några mera ingripande åtgärder än samtal med medarbetaren i fråga. Vad samtalet innehållit har inte gått att slå fast. Det är en brist att det inte finns någon dokumentation om händelsen eller hur uppgifterna har hanterats. Det framgår inte heller om dåvarande institutionschefen vidtog några åtgärder i ett arbetsrättsligt perspektiv eller om en kontakt togs med HR-direktören. Institutionschefen har i sitt yttrande angett att när händelsen kom till hans kännedom har samtal förts med den berörda ungdomen. Vidare har han angett att åtgärder har påbörjats för att förbättra dokumentationen och att det även pågår åtgärder på institutionen kopplade till personalens bemö- tande. Anmälaren har upplevt att hon inte har blivit tagen på allvar när hon berät- tade om händelsen. Av rutinen för hantering av klagomål och synpunkter inom SiS framgår att det är institutionschefens ansvar att se till att ungdo- mar får information om sin rätt att framföra klagomål och synpunkter. Av utredningen framgår att det saknas uppgift om att någon sådan information lämnats. Det är en brist att uppgift därom saknas. Att klagomål och syn- punkter från ungdomar hanteras i enlighet med rutinen är viktigt för att den som klagar ska veta att hans eller hennes åsikter och upplevelser tas på all- var. Enskilda klagomål och synpunkter är även en viktig del av SiS syste- matiska kvalitetsarbete. Klagomål, synpunkter och inkomna rapporter en- ligt lex ska sammanställas och analyseras för att det ska kunna gå att se mönster eller trender som indikerar brister där åtgärder kan behöva vid- tas för att säkerställa att SiS bedriver en verksamhet av god kvalitet. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Alla medarbetare inom SiS är skyldiga att skriva en rapport enligt lex om man misstänker att något utgör ett missförhållande eller en på- taglig risk för ett missförhållande. Det framgår av rutinen för hantering av lex inom SiS att ett missförhållande t.ex. kan handla om ett olämpligt beteende från en medarbetare gentemot en ungdom. Det framgår inte av utredningen huruvida det övervägts om den aktuella händelsen har rappor- terats enligt lex . Också detta är en brist. Vemyra har påbörjat en utveckling som tar sikte på detta slags ärenden och som innefattar bl.a. en prioritering av bemötandefrågor utifrån SiS etiska riktlinjer. Arbetet kommer att fortsätta och behöver följas upp lö- pande. En ytterligare åtgärd som kommer att vidtas i syfte att förstärka utvecklingsarbetet på Vemyra, är att en utbildning i dokumentation och särskilda befogenheter kommer att genomföras på institutionen. De olika interna styrdokument som beskrivits ovan kan tillämpas paral- lellt. En åtgärd med stöd av ett dokument utesluter alltså inte en åtgärd med stöd av ett annat. Ett exempel på detta är att riktlinjerna om att vidta olika åtgärder vid en misstanke, inte innebär att ett motsvarande klagomål från den enskilde gällande samma händelse ska hanteras endast i det ärendet. I stället ska klagomålet hanteras som ett eget ärende och föranleda beslut enligt den särskilda rutinen för detta. Utöver vikten av att den enskildes klagomål därigenom uppmärksammas och hanteras korrekt är klagomåls- hanteringen en viktig del av myndighetens egenkontroll. Likaså utgör handläggning enligt lex ett självständigt förfarande. Sammantaget kan sägas att de skilda styrdokument som redogjorts för tillsammans innebär att den enskilde alltid ska bli lyssnad på och bli tagen på allvar och att möjliga missförhållanden och klagomål ska hanteras i en- lighet med dessa. AA fick tillfälle att kommentera remissvaret. I ett beslut anförde JO följande: SiS har i sitt remissvar redogjort för flera av de bestämmelser som är av bety- delse i ärendet. Jag vill även redogöra för följande reglering. Verksamhet av god kvalitet m.m. Insatser inom för barn och ungdomar ska präglas av respekt för den unges människovärde och integritet (1 kap. 1 § lagen [1990:52] med sär- skilda bestämmelser om vård av unga, LVU). Var och en som fullgör uppgifter inom eller vid SiS ska med- verka till att den verksamhet som bedrivs och de insatser som genomförs är av god kvalitet (14 kap. 2 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). Den som fullgör uppgifter vid SiS ska genast rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhål- lande som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T verksamheten (14 kap. 3 § SoL). Rapporteringsskyldigheten fullgörs i verk- samhet vid SiS till ledningen. Ledningen ska informera den som fullgör upp- gifter inom verksamheten om de skyldigheter som han eller hon har enligt 2 och 3 §§ (14 kap. 4 § SoL). Ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande ska doku- menteras, utredas och avhjälpas eller undanröjas utan dröjsmål (14 kap. 6 § Ett allvarligt missförhållande eller en påtaglig risk för ett allvarligt miss- förhållande ska anmälas till Inspektionen för vård och omsorg, s.k. lex Den utredning som gjorts med anledning av det inträffade ska Anmälan ska göras av SiS ledning (14 kap. 7 § SoL). har beslutat om föreskrifter och allmänna råd om lex (SOSFS 2011:5). Av föreskrifterna framgår bl.a. att rapporteringsskyldigheten gäller för en anställd (2 kap. 1 §). Information om skyldigheten att rapportera missförhållanden och risker för missförhållanden ska ges till den som omfattas av skyldigheten när han eller hon påbörjar en anställning (2 kap. 2 §). tionen ska därefter ges återkommande. Av ett allmänt råd till bestämmelsen framgår att informationen bör ges både muntligt och skriftligt minst en gång Av bestämmelsen framgår också att information om vem i verksamheten som är utsedd att vara mottagare av rapporter också ska ges vid det första till- Med missförhållanden som ska rapporteras enligt 14 kap. 3 § SoL ska avses såväl utförda handlingar som handlingar som någon av försummelse eller av annat skäl har underlåtit att utföra och som innebär eller har inneburit ett hot mot eller har medfört konsekvenser för enskildas liv, säkerhet eller fysiska och Med en påtaglig risk för ett missförhållande, som också ska rapporteras, ska avses att det är fråga om en uppenbar och konkret risk för ett missförhållande (2 kap. 3 §). När en rapport har kommit in ska den som rapporteringsskyldigheten ska fullgöras till enligt 14 kap. 3 § andra stycket SoL vidta de nödvän- diga åtgärder som situationen kräver (3 kap. 1 §). I 5 kap. i föreskrifterna regleras utredningsförfarandet, bl.a. i fråga om doku- Dokumentationen av utredningen ska bl.a. utvisa vad det rapporte- rade missförhållandet eller risken för missförhållande har bestått i och vilka konsekvenser det har fått eller kunde ha fått för den enskilde samt när det in- träffat (5 kap. 2 §). I 6 kap. i föreskrifterna finns bestämmelser om lex Sarah- anmälan och i 7 kap. bestämmelser om rutiner för verksamheten. 1 § ska SiS fastställa rutiner för hur skyldigheten att rapportera, utreda, av- hjälpa och undanröja missförhållanden och risker för missförhållanden ska full- Rutiner ska även fastställas för hur skyldigheten att anmäla allvarliga missförhållanden och risk för allvarliga missförhållanden ska fullgöras. Handläggning av ärenden som rör enskilda samt genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandling ska dokumenteras (11 kap. 5 § SoL). mentationen ska utvisa beslut och åtgärder som vidtas i ärendet samt faktiska omständigheter och händelser av betydelse. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Åtgärder som vidtas vid handläggning av ett ärende eller vid genomförande eller uppföljning av en insats ska fortlöpande och utan oskäligt dröjsmål doku- menteras i journalen (4 kap. 9 § i föreskrifter och allmänna råd om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS [SOSFS 2014:5]). Detsamma gäller faktiska omständigheter och hän- delser av betydelse för handläggningen av ett ärende eller för genomförandet eller uppföljningen av en insats. Jag kommer först att beröra frågan om vad som kommit fram om BB:s agerande mot AA. Därefter följer mina uttalanden om hemmets hantering av händelsen. JO uttalar sig som regel inte i bedömningsfrågor. Jag finner inte anledning att göra något avsteg från den principen i det här fallet. Det innebär att fokus för min granskning är hemmets formella hantering. AAvårdades vid SiS särskilda ungdomshem Vemyra med stöd av LVU. Av en journalanteckning framgår bl.a. följande: AAsäger själv att hon har kastat en blomkruka löst på en personal och att denna personal har kastat tillbaka, vilket den personalen er- känt. Han kastade två gånger. berättar AA att hon hade varit ledsen när ”grannarna” stått och filmat. Den här personalen som kastat blomkrukan hade då enligt AA tagit henne om kinderna och pussat AA på pannan. Han hade sagt det är lugnt, det är lugnt. Av en anteckning , som rör , framgår bl.a. föl- jande: AAvar irriterad när jag gick på mitt pass 22.00. […] Irritationen grundade sig i en kvällspersonal som gjort olämpligt beteende enligt AA, samt kastat två blommor på henne. BB:s agerande mot AA AAhar i sin anmälan till JO uppgett att BB pussade henne på kinden och pan- nan. Det framgår av utredningen att två anställda kort efter händelsen gjorde var sin anteckning i AA:s journal om att hon hade uppgett att en personal pussat henne respektive ”gjort olämpligt beteende”. Av journalen framgår också att AA uppgett att personalen även kastat en blomkruka på henne. Av SiS re- missvar framgår att en behandlingssekreterare samtalat med BB om händelsen. Det framgår inte av remissvaret om BB vid samtalen medgav att han hade age- rat på det sätt som AA uppgett. SiS har för egen del inte invänt mot AA:s be- skrivning utan har i sitt yttrande återkommande hänvisat till händelsen. Frågan om huruvida BB även kastade en blomkruka på AA vid tillfället har inte berörts i remissvaret. Det saknas anledning för mig att ifrågasätta AA:s uppgifter om vad som inträffade den aktuella kvällen. Ett agerande som det aktuella är givet- vis helt oacceptabelt. Jag ser med stort allvar på det inträffade. Varje ungdom som vårdas inom SiS har rätt till en trygg och säker vård. Hemmet har i detta 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T fall brustit i att tillhandahålla vård av god kvalitet. Det inträffade har också utgjort ett intrång i AA:s rätt till skydd för sin integritet. tik för det inträffade. Vemyras hantering av händelsen Samtal med AA m.m. JO har uttalat att den särskilt utsatta situation som frihetsbe- rövade barn och unga befinner sig i gör att berörda myndigheter alltid måste ta uppgifter om våld och andra missförhållanden på största allvar. I detta ingår att utreda sådana påståenden och direkt därefter vidta nödvändiga åt- gärder för att komma till rätta med eventuella brister. SiS har bifogat myndighetens riktlinjer Om en anställd vid SiS misstänks för brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller klient. jerna framgår bl.a. vad olika yrkeskategorier vid hemmet ska göra i en sådan SiS har i sitt remissvar pekat på flera brister i hemmets hantering av den aktuella händelsen, bl.a. att samtal med AA inte ägde rum förrän efter det att JO remitterat ärendet till SiS, dvs. efter , och att samtal med BB inte dokumenterades. SiS har vidare konstaterat att det inte heller finns någon dokumentation om huruvida dåvarande institutionschef vidtog andra åt- gärder, t.ex. tog kontakt med HR-direktören vid huvudkontoret. Samtal med AA borde givetvis ha ägt rum efter det att händelsen kom till annan personals kännedom, vilket enligt journalanteck- Av remissvaret framgår att samtal med BB ägde rum. Det framgår dock inte när eller vilka frågor som togs upp vid det samtalet. ligt vad som kommit fram vidtog hemmet inte några åtgärder utöver att samtala Jag kan alltså konstatera att hemmets utredning av den aktuella händelsen Dokumentationen är också bristfällig i flera avseenden. dokumentationen gör att det inte går att få en fullständig bild av hur hemmet Hemmet förtjänar kritik för nämnda brister. SiS har anfört att hemmet inte följt myndighetens riktlinjer Om en anställd vid SiS misstänks för brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller För att riktlinjerna ska vara ett värdefullt instrument för SiS verksamhet krävs givetvis att hemmet agerar i enlighet med dem. SiS ska säkerställa att varje hem och dess personal har kännedom om riktlinjerna och att riktlinjerna Anställda har en rapporteringsskyldighet Anställda inom SiS är skyldiga att rapportera missförhållanden eller risker för missförhållanden till ledningen enligt 14 kap. 3 § SoL. SiS har bifogat myndig- hetens rutin för hantering av lex inom SiS. Av dokumentet framgår bl.a. hur man går till väga för att fullgöra rapporteringsskyldigheten. SiS har i sitt remissvar uppgett att det är en brist att det inte framgår av utredningen om det övervägts om den aktuella händelsen borde ha rapporterats Av remissvaret framgår att institutionschefen uppgett att den anmälda händelsen inte går att återfinna i AA:s journal. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Som jag redovisat ovan har två anställda gjort var sin journalanteckning om att AA tagit upp händelsen. De hade således kännedom om att AA skulle ha utsatts för något av BB. För egen del anser jag att det som kommit fram utgör tillräckligt underlag för bedömningen att det inträffade borde ha rapporterats till ledningen. Jag är kritisk till att händelsen inte rapporterades. Jag vill framhålla vikten av att SiS informerar varje anställd om hans eller hennes lagstadgade rapporteringsskyldighet. Informationen ska ges när den an- ställde påbörjar sin anställning och därefter ges återkommande. Klagomål från ungdomar som vårdas inom SiS SiS ska ta emot och utreda klagomål och synpunkter på verksamheten från de intagna ungdomarna. SiS har bifogat sin rutin för hantering av klagomål och synpunkter inom SiS. Av rutinen framgår att institutionschefen ansvarar för att se till att ungdomarna får information om sin rätt att framföra klagomål och synpunkter och på vilket sätt dessa tas om hand. SiS har i sitt remissvar uppgett att det saknas uppgifter om huruvida sådan information lämnats och att det utgör en brist. Att det råder oklarhet om den saken är enligt min mening anmärkningsvärt. SiS ska se till att sådan informa- tion lämnas. Att ungdomarna får information om rätten att lämna klagomål på verksamheten och att SiS hanterar deras klagomål utgör en viktig del i myn- dighetens kvalitetsarbete. Hemmet ska kritiseras även för detta. kom det fram att det fanns allvarliga brister i verksamheten vid Vemyra. uppmärksammade verksamhetskontoret SiS ung- domsvård norr på nytt brister i fråga om bl.a. särskilda befogenheter, ledning och styrning vid hemmet. beslutade verksamhetsdirektören om ett antal stödinsatser för att komma till rätta med bristerna.