frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — Nettoredovisningen av dessa poster medför att endast den del av insatskapitalet som IMF använder för utlåning till medlemsländer redovisas som fordran på IMF. Kontoinnehavet i svenska kronor har IMF valutakurssäkrat mot SDR, vilket innebär att det uppstår valutakursomräkningar. 2020/21:RB1 NOTER Vid utgången av uppgick PRGT-utlåning till 223 miljoner SDR (–) och NAB-utlåning till 97 miljoner SDR (127). Vid utgången av 2020 hade dessutom en fordran på IMF om 11,2 miljoner SDR (12,8) som avser medel som IMF får använda vid ränte- och kreditförluster till följd av dröjsmål. Medlen har överförts genom att IMF löpande har gjort avdrag från ränteutbetalningar som avser reservposition i IMF. har löpande bokfört dessa avdrag i resultaträkningen. Därför finns de inte upptagna som fordran på IMF i balansräkning. godkände riksdag att 1,6 miljoner SDR av denna fordran utnyttjades som en del av en multilateral skuldnedskrivning för . Not 3 Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, brittiska pund, australiska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor, danska kronor och japanska yen. Fördelningen framgår av tabellen nedan. Värdepapperen har värderats till noterade priser. Valutafördelning över banktillgodohavanden, lån och värdepapper Fördelningen av banktillgodohavanden, lån och värdepapper enligt löptid framgår av tabellen nedan. Löptid för banktillgodohavanden, lån och värdepapper Över 1 månad, upp , upp till 1 år år, upp till 5 år deltog inte i något automatiserat värdepapperslåneprogram. Not 4 Strukturella transaktioner Under denna post redovisas utlåning till banker till följd av coronapandemin. Av utlånat belopp avser utlåning för vidareutlåning till företag och avser utlåning på längre löptid på för att underlätta bankernas roll som kreditförsörjare till svenska företag. Räntan för vidareutlåning till företag motsvarar reporänta. Räntan för utlåning på längre löptid var från men ändrades till reporänta . Under denna post redovisas utlåning till bankerna på deras RIX- konton i . Utlåningen sker mot säkerhet, och utlåningsfacilitetsräntan har motsvarat reporänta plus . Räntan var fram till och från det datumet till . Räntan sänktes på grund av den ökade osäkerheten på de finansiella marknaderna under coronapandemin. Not 6 Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper, antingen för att säkerställa den finansiella stabiliteten eller för att bidra till en bättre fungerande transmissionsmekanism vid ett krisläge i det finansiella systemet. har vidtagit en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska effekterna av coronapandemin. En av åtgärderna var att utöka köpen av värdepapper med med syfte att underlätta kreditförsörjningen och mildra nedgången i ekonomin. Köp har därför gjorts av statsobligationer, säkerställda obligationer (bostadsobligationer), kommunobligationer, företagsobligationer och företagscertifikat. Värdepapperen har värderats till noterade priser. 2020/21:RB1 NOTER Fördelning av värdepapper i svenska kronor Säkerställda obligationer (bostadsobligationer) Fördelningen av värdepapper i svenska kronor enligt återstående löptid framgår av tabellen nedan. Löptid för värdepapper i svenska kronor Över 1 månad, upp , upp till 1 år år, upp till 5 år Not 7 Materiella och immateriella anläggningstillgångar Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Anskaffningsvärde, årets början Anskaffningsvärde, årets slut avskrivningar, årets början avskrivningar, årets slut Under posten Byggnader och mark redovisas två fastigheter, huvudkontoret i och kontantförsörjningskontoret i kommun (). Fastigheterna klassificeras som specialenheter och är därför inte skattepliktiga. Årets förvärv 2020 avser bland annat it-applikationer till ett värde av (26). I posten Bokfört värde maskiner och inventarier ingår immateriella anläggningstillgångar i form av applikationssystem värda (155). 2020/21:RB1 NOTER Not 8 Finansiella tillgångar 17 244 aktier à nominellt 5 000 SDR varav är inbetalt 16 aktier à nominellt Centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) som inte ingår i eurosystemet är ålagda att betala in av sin kapitalandel i ECB. kapitalandel uppgick per och ECB:s totala andelskapital till 10 825 007 . Kapitalandelen baseras på respektive lands BNP och antal invånare och beräknas . Den inbetalda andelen ska täcka vissa administrationskostnader för deltagande i ECBS. Centralbanker inom ECBS som inte ingår i eurosystemet har ingen rätt att få vinstutdelning från ECB och har heller ingen skyldighet att täcka eventuella förluster hos ECB. Per ökade kapitalandel till följd av att lämnade ECBS i samband med utträde ur EU. kapitalandel uppgår därefter till och det inbetalda andelsbeloppet till 12 092 . Av tabellen ovan framgår värderingen av derivatinstrument uppdelad per instrumentgrupp och valuta. Syftet med utestående valutaswappar var främst att omvandla en del av exponering i amerikanska dollar till exponering mot norska kronor. Derivatkontraktens nominella belopp, omräknade till svenska kronor Not 10 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Obligationer i utländsk valuta Obligationer i svenska kronor Not 11 Övriga tillgångar De utelöpande sedlarna fördelar sig på ovanstående valörer. Posten Ogiltiga sedlar innehåller utelöpande sedlar som upphörde att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av 2013, . Sedlar som har varit ogiltiga skrivs normalt av från den utelöpande sedelskulden. görs en avsättning för det belopp som beräknas återstå att lösa in, och resterande del bokförs som intäkt. får lösa in ogiltiga sedlar om det finns särskilda skäl. Vid utgången av uppgick värdet på de sedlar som mottagit men ännu inte beslutat att lösa in till (39). 2020/21:RB1 NOTER De utelöpande mynten fördelar sig på ovanstående valörer. Under denna post redovisas inlåning från penningpolitiska motparter på deras RIX-konton i . Räntan på inlåningsfaciliteten motsvarade reporänta minus . Saldot på dessa konton har ökat till följd av tillgångsköp och strukturella utlåning i svenska kronor. Not 15 Finjusterande transaktioner Under denna post redovisades inlåning vars syfte var att finjustera likviditeten i banksystemet. De finjusterande transaktionerna upphörde . Not 16 Övriga skulder i svenska kronor till kreditinstitut i Under denna post redovisas inlåning på RIX-konton från kreditinstitut med huvudkontor eller filial i men som inte är penningpolitiska motparter. Inlåningsräntan motsvarade reporänta minus . Not 17 Emitterade skuldcertifikat Under denna post redovisas emissioner av skuldcertifikat, gjorda med syfte att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning görs till viktigaste styrränta, det vill säga reporäntan, med en löptid på i regel . Innehavet förändras utifrån bankernas önskemål om att binda medel på längre löptid än vad inlåningsfacilitetskontona har. Not 18 Skulder i svenska kronor till övriga hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning på RIX-konton från centrala motparter eller clearinginstitut med huvudkontor eller filial i men som inte är penningpolitiska motparter och kreditinstitut. Inlåningsräntan motsvarade reporänta minus . Not 19 Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Under denna post redovisas konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Dessutom redovisas RIX-kontosaldon om 0,1 (0,1) för deltagare som har huvudkontor eller filial utanför och som inte är penningpolitiska motparter och kreditinstitut. Not 20 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Under denna post redovisas inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. In- låningens valutafördelning framgår av tabellen nedan. Inlåning av utländsk valuta Amerikanska dollar från Riksgälden Not 21 Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Under denna post redovisades belopp motsvarande erhållen köpeskilling i utländsk valuta för inlåningsrepor. Not 22 Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Under denna post redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter (SDR) som ursprungligen tilldelades av IMF. Den sammanlagda tilldelningen uppgår till 2 249 miljoner SDR (2 249). Det aktuella innehavet av SDR uppgår till 2 309 miljoner SDR (2 291) och redovisas under posten Fordringar på IMF (se not 2). Vid utgången av 2020 var SDR-tilldelningen 60 miljoner lägre än innehavet, vilket motsvarar . Under denna post redovisades derivatinstrument med negativt värde. Not 24 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Motpost till särskilda dragningsrätter 2020/21:RB1 NOTER Not 25 Övriga skulder Pensionsskulden har beräknats av (). Av pensionsskulden, inklusive särskild löneskatt, avser (69) PA-91-pensionärer med avgångsdag , och (0) avser personer som har beviljats delpension alternativt pensionsersättning . löste per in sin pensionsskuld för de personer som hade en anställning eller rätt till livränta hos . Effekten av försäkringstekniska omvärderingar uppgick till (0) och har redovisats som en ökning av pensionsskulden. Posten Sedlar och minnesmynt avser den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar och minnesmynt som fortfarande kan lösa in. avser avsättning för kompetensutveckling och kompetensväxling i enlighet med avtal med . Posten Finansiell riskavsättning avser en riskbuffert för att stärka motståndskraften för framtida förluster då de finansiella riskerna på balansräkning har ökat bland annat till följd av de penningpoltiska åtgärder som genomfördes för att mildra effekterna av coronapandemin. På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärden och marknadsvärden. Vid övergången till 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Vid beräkningen av vinstdisposition justeras det redovisade resultatet med skillnaden mellan det ingående och det utgående värdet i priseffekten. Av den totala priseffekten avser (12 386) inhemska värdepapper. ska enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till . ska enligt riksbankslagen ha en reservfond som uppgår till och en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att bokföra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. Uppskrivningsbeloppen i tabellen nedan har justerats vid försäljningar och avskrivningar av de uppskrivna tillgångarna. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet med . Anläggningstillgångarna aktiverades med i balansräkningen 1994, vilket motsvarade anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. omfördes från delposten Uppskrivning av anläggningstillgångar till Övrigt (2) till följd av årets avskrivningar av de 2020/21:RB1 NOTER Värdet på skrevs upp med 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Uppskrivning av tillgångar: Förändringen av posterna Grundfond, Reserver och Årets resultat förklaras av tabellen nedan. Förändring av posterna Grundfond, Reserver och Årets resultat Överföring till/från: Överföring till/från: Från utländska tillgångar: PRGT (Poverty Reduction and Growth Trust) NAB (New Arrangements to Borrow) Från inhemska tillgångar och skulder: Negativ ränta finjusterande transaktioner Negativ ränta emitterade skuldcertifikat Från utländska skulder: Motpost till särskilda dragningsrätter Not 32 Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar 2020/21:RB1 NOTER Realiserade valutakurseffekter Nedskrivning valutor Realiserade guldvärdeeffekter Nedskrivningar guld Finansiell riskavsättning: Finansiell riskavsättning gjordes pris- och valutakursnedskrivningar på grund av att de orealiserade förlusterna översteg de orealiserade vinsterna som redovisas på värderegleringskonton i balansräkningen. Denna nedskrivning görs värdepapper för värdepapper och valuta för valuta. Posten Finansiell riskavsättning avser årets kostnad för avsättningen till finansiella riskbuffert. Denna riskbuffert avser att stärka motståndskraften för framtida förluster då de finansiella riskerna på balansräkning har ökat bland annat till följd av de penningpolitiska åtgärder som genomfördes för att mildra effekterna av coronapandemin. Vid beräkningen av vinstutdelning exkluderas valutakurseffekten från det redovisade resultatet. Posten Priseffekt består av både utrikes och inhemskt resultat, se uppdelning i tabellen nedan. Priseffekt uppdelad på utländska och inhemska värdepapper Nedskrivningar av värdepapper: Not 33 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter för RIX-systemet med (98). Not 34 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst depå- och transaktionskostnader för valutareservsförvaltningen. Not 35 Erhållna utdelningar erhöll inte någon utdelning från BIS (55). Not 36 Övriga intäkter Ersättning för inlösen av ogiltiga sedlar Mottagna ej inlösta kontanter Ersättning för infärgade sedlar m.m. Ersättning vid avyttring av maskiner och Intäkterna från Sida avser ersättning för experthjälp till centralbanker i några utvecklingsländer (se rutan Internationella åtaganden). Löner och andra ersättningar 2020/21:RB1 NOTER Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten med flera, PA 16. Posten Pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som har beviljats delpension eller pensionsersättning . Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick under 2020 till (14,0), fördelat enligt följande: Löner och ersättningar till ledamöterna i direktionen Därutöver fick riksbankschefen ett styrelsearvode om (1,0) från (). I enlighet med fullmäktiges beslut görs avdrag från riksbankschefens bruttolön med ett belopp som motsvarar styrelsearvodet från BIS. Inget avdrag görs dock, enligt fullmäktiges beslut, för den pension som riksbankschefen erhåller från IMF. Fullmäktige beslutade att direktionsledamöter under den lagstiftade karensperioden efter att anställningen har upphört ska få full lön , dock med avräkning för eventuella inkomster av annan tjänst . Fullmäktige har beslutat att förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning ska tillämpas på samtliga nuvarande direktionsledamöter med undantag av . För har fullmäktige beslutat att den nya förordningen (2016:411) om tjänstepension, inkomstgaranti och avgångsvederlag till myndighetschefer ska tillämpas. kan enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna betalas ut till styrelseledamöter som har innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de har uppnått . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. Information, extern representation I informationskostnaderna ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat de penningpolitiska rapporterna, de finansiella stabilitetsrapporterna och årsredovisningen. Kostnaderna för representation uppgick till (1,1). I posten Transport, resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgick till (48). I detta belopp ingår bland annat kostnaderna för it-konsulter om (29). Inom Övriga externa tjänster är kostnaden för statistikleveranser om (72) den enskilt största posten. Den avser främst ersättning till SCB som tagit fram bland annat betalningsbalans- och finansmarknadsstatistik. Dessutom ingår ett revisionsarvode till och fullmäktiges revisorer med (2). I posten it-drift ingår bland annat licenskostnader om (50)och kostnader för it-tjänster om (121). Kostnader för it-tjänster har minskat jämfört med då det genomfördes extra satsningar för stärkt beredskap (informationssäkerhet och krisberedskap). I posten Ekonomipris ingår prissumman om (9) och administrationskostnaderna för detta pris om (10). De största posterna inom kostnadsgruppen Kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnad och underhåll av om (16) och lokalhyror om (4). Not 39 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar av de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 40 Sedel- och myntkostnader De totala inköpen för sedlar och mynt uppgick till (25). Inga sedlar köptes in (21). Mynt köptes in för (4). Inga minnesmynt köptes in . 2020/21:RB1 NOTER Not 41 Inom linjen förda poster •Vid utgången av 2020 har inga värdepapper ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor (10 535). •Vid utgången av 2020 fanns inga utestående ersättningskrav (5). •Riksbanken har ett åtagande mot att ställa medel till förfogande för att dela ut ett pris i ekonomisk vetenskap till minne och att stå för administrationskostnaderna för detta pris. Åtagandet uppgick till (19). Förutom den ursprungliga donationen ger ett tilläggsbidrag för att täcka kostnader för priset, vilket uppgick till . •Riksbanken har förbundit sig att till betala kompletteringsersättning om så krävs på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). Utlånings- och växlingsåtaganden mot IMF •Vid utgången av uppgick återstående utlånings- och växlingsåtaganden till (236 509); se tabellen och beskrivningen nedan. Återstående utlånings- och växlingsåtaganden mot IMF Särskilda dragningsrätter Avtalat åtagande (2*tilldelning) SDR-tilldelning (se not 22) SDR-innehav (se not 2) Återstående Insatskapital (kvot) Avtalat åtagande (Insatskapital se not 2) Reservposition (se not 2) Avtalat åtagande PRGT utlåning (se not 2) Återstående NAB utlåning (se not 2) Åtagandet som gäller särskilda dragningsrätter innebär att , enligt IMF-stadgarna, kan bli ålagd att köpa särskilda dragningsrätter (SDR) mot utländsk valuta till ett belopp som innebär att sammanlagda innehav av SDR uppgår till högst av den ordinarie tilldelningen, det vill säga ett tilldelat belopp om (29 166) plus två gånger det tilldelade beloppet om (58 333). Inom detta åtagande ryms även stående arrangemang att, om IMF så begär, köpa respektive sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann mellan av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Eftersom innehav av SDR uppgår till (29 706), se not 2, uppgår det återstående åtagandet till (57 793). maximala åtagande avseende insatskapitalet uppgår till det totala insatskapitalet 4 430 miljoner SDR (4 430), vilket motsvarar (57 451). Eftersom den andel av det totala insatskapitalet som har betalats in i utländsk valuta, det vill säga reservpositionen, uppgick till (8 796) vid utgången av 2020 så uppgår det återstående åtagandet till (48 655), vilket motsvarar saldot på IMF:s kronkonto. slöt ett avtal om utlåning till IMF av högst 500 miljoner SDR och om ytterligare 500 miljoner SDR, vilket motsvarar (6 484), under ett program benämnt Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Eftersom PRGT-utlåning uppgick till (–), se not 2, så uppgår det återstående åtagandet till (6 484). De medel som lånar ut i programmet kan utnyttjas av IMF för vidareutlåning till låginkomstländer. 2020/21:RB1 NOTER Åtagandet avseende (New Arrangements to Borrow) med IMF innebär att är skyldig att till IMF låna ut ett belopp som uppgår till högst 2 256 miljoner SDR (2 256), vilket motsvarar (29 257). Eftersom NAB-utlåning uppgick till (1 648), se not 2, så uppgår det återstående åtagandet till (27 609). Detta avtal aktiveras endast under särskilda omständigheter och syftar till att tillfälligt förstärka IMF:s utlåningskapacitet utöver de medel som är tillgängliga under posten Insatskapitalet. förlängdes – med medgivande – åtagande under NAB med ytterligare en femårsperiod. Åtagandet uppgår från nämnda datum till 4 500 miljoner SDR. slöt , efter medgivande, ett avtal om att ge kredit till IMF med ett belopp om 7 400 miljoner SDR, vilket motsvarar (95 968). För att IMF ska kunna nyttja det nya avtalet krävs det att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger en nedre gräns om 100 000 miljoner SDR. Därutöver krävs även att långivarna, som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna, godkänner att avtalen aktiveras. gäller – med medgivande – ett nytt bilateralt avtal med IMF. Det nya avtalet avser ett belopp om 3 200 miljoner SDR. •Riksbanken har åtagit sig att efter eventuell anfordran till BIS betala återstående av det nominella värdet av aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2020 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (843). •Riksbanken har tecknat ett swapavtal med som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna svenska kronor i utbyte mot norska kronor. •Vid utgången av 2020 fanns det inga utestående ersättningsanspråk (21,5). •BIS har utfärdat en kreditförklaring som inte är bindande enligt vilken BIS, på begäran av , efter särskild överenskommelse kan låna ut utländsk valuta till . Denna kreditförklaring förlängdes och gäller till . •Riksbanken har ett avtal med BIS som innebär att efter särskild överenskommelse kan göra repotransaktioner med BIS i värdepapper denominerade i amerikanska dollar, euro och brittiska pund. Detta avtal förlängdes och löper ut . •Riksbanken har ett swapavtal med ECB som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna euro i utbyte mot svenska kronor. •Riksbanken har tecknat ett tillfälligt swapavtal med Federal Reserve som innebär att efter godkännande kan låna amerikanska dollar i utbyte mot kronor. Avtalet löper ut . •Riksbanken har tecknat ett swapavtal med som innebär att efter särskild överenskommelse kan låna norska kronor i utbyte mot svenska kronor. Resultaträkning och balansräkning fördelade på verksamhetsområden Av tabellen nedan framgår nettointäkter och kostnader fördelade på verksamhetsområden. Uppgifterna anges i . De fördelade andelarna ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna och intäkterna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Betalningssystemets kostnader ska finansieras av avgifter från deltagarna. ska ge så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till uppdraget och den risk som tas. För övriga verksamhetsområden finns det inget krav på kostnadstäckning. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultat- och balansräkningen, där resultat uppgår till –(25 651) och tillgångar och skulder till (899 965) per . intäkter inkluderar riskavsättningen på –. RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Personalkostnader, exklusive it-personal Personalkostnaderna för de medarbetare som är direkt involverade i ett verksamhetsområde har fördelats utifrån den faktiska lönekostnaden. Lönekostnaderna för de medarbetare som ingår i stödfunktionerna har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel. Den oftast använda nyckeln utgörs av antalet direkt involverade medarbetare i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Totalt är cirka 251 medarbetare, eller av totalt 373, direkt involverade i något verksamhetsområde. De resterande 122 medarbetarna finns inom stödfunktionerna, främst it, kommunikation och internservice. Administrationskostnader, exklusive it-kostnader