frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Enligt remissvaret finns det dock ytterligare och delvis annan information om fängse- lanvändning på gravida intagna i ; bl.a. ska det anges där att midjefängsel inte bör användas och att en intagen som har påbörjat ett förlossningsarbete inte ska vara belagd med fängsel. Det finns anledning att uppmärksamma att de särskilda riktlinjer som rör säkerhetsarrangemang för gravida intagna inte regleras på en högre rättslig nivå än i myndighetens handböcker. 2 021 /2 2:JO1 K R I M I N A L V Å R D Häktets behandling av BB Säkerhetsbedömningen i det aktuella fallet Det är visserligen utrett att Kriminalvården har gjort en säkerhetsbedömning i fråga om BB. Den har emellertid utförts av en tjänsteman som inte ens hade kännedom om att BB var gravid och skulle genomgå en abort. Bedömningen upprättades därtill , dvs. den sena aborten genomfördes. Av den utredning som Kriminalvården har gjort efter händelsen framgår det dessutom att det även fanns andra omständigheter, bl.a. BB:s tidi- gare begränsade brottslighet och de relativt låga riskerna för rymning, som ta- lade för att säkerhetsbedömningen borde ha fallit ut på ett mindre ingripande sätt. Vidare är det klarlagt att de befattningshavare som hade uppdrag att fatta beslut om fängselanvändning under sjukhusvistelsen inte kände till att Krimi- nalvårdens säkerhetshandbok rekommenderar att gravida inte ska bära midje- fängsel. Det som framkommit tyder också på att denna personal saknade kän- nedom om den vägledning som finns om fängselanvändning i myndighetens handbok om gravida klienter i anstalt och häkte. Slutligen finns det inte några uppgifter som talar för att häktet hade kontakt med sjukvårdsinrättningen inför besöket för att planera vistelsen där i syfte att minska behovet av kontroll- och tvångsåtgärder, exempelvis genom val av behandlingsrum. Detta är mycket an- märkningsvärt. I anslutning till det sistnämnda noterar jag att det framgår av patientjourna- len att BB muntligen samtyckte till att häktets sjukvård pratade med kriminalvårdspersonal om hennes situation. Dagen därpå undertecknade hon ett skriftligt samtycke. Det har alltså funnits förutsättningar för häktet att på ett gott underlag planera BB:s sjukhusbesök. Jag kan mot bakgrund av det redovisade konstatera att Kriminalvårdens riskbedömning i det här fallet inte har gjorts utifrån individuella, relevanta och aktuella faktorer samt att personal med beslutskompetens har saknat adekvat information och kunskap. Därutöver har häktet inte vidtagit tillräckliga åtgär- der vid förberedelsen av sjukhusbesöket för att underlätta situationen för BB samt minska behovet av bevakning och fängselanvändning under vistelsen. Dessa brister har lett till att BB i en situation där hon har varit extra sårbar och särskilt utsatt fått utstå en betydligt mer ingripande övervakning och kontroll än vad som varit motiverat och proportionerligt. Jag ser mycket allvarligt på det. I sammanhanget vill jag understryka vikten av att en enskild beslutsfattare som får information om omständigheter som skulle kunna påverka utfallet av en tidigare gjord bedömning om t.ex. säkerhetsarrangemang under en utevis- telse, tar ställning till om åtgärderna är proportionerliga eller om bedömningen bör ändras med anledning av de nya uppgifterna. Närvaron av manlig personal Den ifrågavarande sjukvårdsvistelsen har varit planerad i förväg och besöket har innefattat synnerligen integritetskänsliga moment. Av Kriminalvårdens in- cidentutredning framgår att kvinnlig personal har varit i tjänst under de aktuella K R I M I N A L V Å R D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 dagarna men att personalplanerare trots detta i huvudsak delat in enbart man- liga kriminalvårdare för bevakningen. Jag har svårt att förstå de överväganden som gjorts. Häktet borde givetvis ha omfördelat personal för att säkerställa att kvinnlig personal hanterade bevakningen under sjukhusvistelsen. Kriminalvår- den har samma uppfattning. Jag har tagit del av Kriminalvårdens transporthandlingar och kan notera att det saknas dokumentation om säkerhetsarrangemangen under sjukhusvistelsen, t.ex. om lättnader i fängselanvändning (se 14 § häktesförordningen). JO har vid upprepade tillfällen framhållit vikten av att Kriminalvården do- kumenterar sina beslut, åtgärder och ställningstaganden på ett korrekt sätt, bl.a. för att man i efterhand ska kunna se vad som hänt och bedöma om myndigheten har agerat rätt. Det är viktigt både för de enskilda personer som är föremål för myndighetens åtgärder och för Kriminalvården och dess personal. Doku- mentation är vidare en förutsättning för insyn och såväl intern som extern kon- troll av verksamheten. Det är en brist att dokumentation saknas i det här fallet. Kriminalvården har efter den aktuella händelsen gjort en omfattande incident- utredning varvid flera brister i häktets hantering har identifierats och vissa åt- gärder rekommenderats. Dessa framgår delvis av remissvaret. I Kriminalvår- dens yttrande anges vidare att fängselanvändandet och personalplaneringen hade fått ett annat utfall om omständigheterna kring aborten varit kända för samtliga beslutsfattare. Vidare framgår det att ledningen vid häktet efter hän- delsen har tagit upp med personalen vikten av samverkan mellan sjukvården och övriga berörda parter inom häktet inför transporter till sjukhus. Brister i kommunikation och samverkan Det står klart att bristen på kommunikation och samverkan har varit ett starkt bidragande skäl till det inträffade. Utöver vad jag tidigare lyft fram har utred- ningen visat att den personal som planerade sjukhusvistelsen inte hade känne- dom om relevanta uppgifter, t.ex. hur långt gången graviditeten var. Vidare har det framkommit att information inte förmedlats i tillräcklig grad dels mellan häktets sjukvård och övrig personal inom kriminalvården, dels mellan beva- kande kriminalvårdspersonal på sjukhuset och den personal i häktet som fattat beslut om fängselanvändning. Dessutom tycks överlämningarna mellan beva- kande personal ha varit bristfälliga och lett till att de tjänstemän som har tagit över bevakningsuppdraget inte haft tillgång till väsentliga uppgifter. Som jag tidigare varit inne på är det särskilt anmärkningsvärt med hänsyn till att BB lämnat samtycke till att uppgifter om hennes situation förmedlas från häktets sjukvård till kriminalvårdspersonalen. Jag välkomnar givetvis att häktet har lyft frågan om samverkan. Det är tyd- ligt att inte någon i personalen har haft en helhetsbild av situationen eller tagit ett övergripande ansvar. I incidentutredningen föreslås att samverkan inför transporter av känslig karaktär exempelvis kan ske genom ett möte mellan 2 021 /2 2:JO1 K R I M I N A L V Å R D berörda parter för att klargöra förutsättningarna för transporten, säkerställa rätt sammansättning av bevakande personal och se till att viktig information inte ska gå förlorad. Vidare rekommenderas häktet att utse en funktion som har en samordnande roll dit exempelvis bevakande kriminalvårdare kan vända sig med frågor. Dessa åtgärder framstår enligt min mening som lämpliga för att undvika liknande brister och misslyckanden framöver, och min förhoppning är att häktet överväger en sådan ordning. Därutöver vill jag påminna om att Kriminalvården inför särskilt integritets- känsliga behandlingar eller ingrepp under ett sjukhusbesök bör samråda med den aktuella sjukvårdsinrättningen. Detta i syfte att undersöka om en tillfreds- ställande säkerhetsnivå kan upprätthållas på ett mindre ingripande sätt, t.ex. genom att en behandling utförs i ett undersökningsrum med låsta fönster och utan medicinsk utrustning. Bristande kunskaper hos personalen Utredningen har visat att en bidragande orsak till att BB:s sjukhusbesök om- gärdades av så många brister har varit dålig kunskap hos personalen om de särskilda hänsyn som bör tas när det gäller säkerhetsarrangemang för gravida intagna. Som framgått har jag vissa synpunkter på den information som anges i Kriminalvårdens handböcker i det avseendet, t.ex. att det framkommer delvis olika uppgifter på två ställen i dessa och att det helt saknas vägledning när det gäller gravida intagna som ska genomgå en abort. I incidentutredningen nämns vidare att det finns behov av tydligare vägledning i vissa frågor, bl.a. vad som anses vara lämplig bevakningspersonal och när en intagen anses befinna sig i förlossningsarbete. Jag förutsätter att häktet vidtar utbildningsinsatser för sin perso- nal för att komma till rätta med de tillkortakommanden som identifierats efter det inträffade. Enligt min mening är det dock även nödvändigt med tydligare vägledning inom om säkerhetsarrangemang för gravida in- tagna och vilka särskilda hänsyn som bör tas när en intagen ska genomgå en abort. Slutligen bör Kriminalvården se över sina metoder för uppföljning av händelser av det här slaget, så att viktiga erfarenheter verkligen tas till vara samt kunskap och rutiner når ut inom myndigheten. Otydligt mandat för häktets personalplanerare I Kriminalvårdens incidentutredning anges bl.a. att det har funnits oklarheter om vilket mandat personalplanerarna i häktet har att fördela om personal i en situation som den nu aktuella. Jag utgår från att häktet, om det inte redan har gjorts, omgående ser över sina rutiner för att tydliggöra personalplanerarnas mandat. Under alla förhållanden bör häktet vidta åtgärder för att säkerställa att den personal som planerar bevakningsresurser har formella förutsättningar att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. Vid granskningen av detta ärende har jag alltså uppmärksammat flera flagranta brister såväl inför som under BB:s vistelse vid den aktuella sjukvårdsinrätt- K R I M I N A L V Å R D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Det är inte första gången som Kriminalvården har misslyckats i en lik- nande situation. Jag noterar att enskilda tjänstemän har försökt visa BB omsorg men har ändå stor förståelse för att BB upplevt att hon inte bemötts med till- räcklig respekt och medkänsla i en redan svår situation. Häktet förtjänar sam- mantaget allvarlig kritik. Slutligen kan jag konstatera att ärendet än en gång har väckt frågor om Kri- minalvårdens säkerhetsbedömningar i samband med sjukhusvistelser och då särskilt för intagna som är gravida. Det är uppenbart att det fortfarande återstår arbete för myndigheten för att säkerställa att gravida intagna behandlas på ett korrekt och humant sätt i integritetskänsliga situationer samt att de inte utsätts för oproportionerliga tvångsåtgärder. Vidare kan det finnas skäl för Kriminal- vården att överväga hur de riktlinjer som rör säkerhetsarrangemang för gravida intagna ska regleras i myndighetens styrande dokument. Jag kommer att följa dessa frågor. Vad som i övrigt har kommit fram ger inte anledning till några uttalanden från min sida. 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D Uttalanden om brister i systemet för prövning av (Dnr 2876-2020) Beslutet i korthet: I en anmälan framfördes klagomål mot en länsstyrelse för långsam handläggning av flera ärenden om jordbruksstöd. ningen framkom att 2020 hade ett stort antal ärenden om jord- bruksstöd –2017 vilka inte hade kunnat avgöras med hänvisning till brister i de it-system som ansvarade för. att inhämta yttranden från och . I beslutet gör JO uttalanden om bl.a. förvaltningslagens krav på skynd- samhet och underrättelse om förseningar samt om myndigheters priori- teringar i förhållande till 1 kap. 9 § regeringsformen. får bl.a. allvarlig kritik för att ha underlåtit att fatta beslut i ärenden som varit klara för avgörande. avslutar och avgör såväl anmälarens som andra äldre Beträffande drar JO slutsatsen att ledningen brustit i planering och tillhandahållande av det nya it-systemet 2015 och därefter samt att även ha försummat att beakta de förvaltningsrättsliga krav som gäller för handläggningen hos både och länsstyrelserna. anser att förtjänar allvarlig kritik för dessa brister. Enligt JO tyder de knapphändiga yttranden som både och har lämnat på att myndigheterna inte har tagit frågorna på JO finner detta mycket bekymmersamt. I en anmälan som kom in till JO framförde AA klagomål mot och i län med anledning av bl.a. långsam handläggning av hans ärenden om jordbruksstöd. framgick i huvudsak följande: Han hade ansökt hos om ersättning för omställning till ekolo- Han fick beslut först . inte varit någon kommunikation från i ärendet och när han väl fick beslutet var det felaktigt. avslog hans ansökan med hänvis- ning till att han inte hade ett åtagande för ekologisk produktion, vilket inte När han påpekade att han hade ett åtagande svarade att beslutet hade blivit fel men att det inte var prioriterat att ändra det. läggningen av flera pågående ärenden var mycket långsam, bl.a. hade hans an- sökan om ekostöd ännu inte handlagts. det ärendet inte kunde handläggas innan hans ansökan , som han hade återkallat, hade avvisats. Enligt fanns det ännu inte någon funk- M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 tion i it-system för att hantera avvisningar. Eftersom ärendet inte kunde få rätt status i systemet hindrades hans utbetalningsärenden. JO inhämtade muntliga upplysningar från . Av upplysningarna framkom bl.a. följande: hade stora problem med it-stödet för jordbruksstöd och vän- tade på ett flertal stödfunktioner. Vissa funktioner för att avvisa stöd hade kom- mit från . It-stödet för att avvisa ekostöd saknades dock fortfarande. kunde ännu inte hantera ärenden i vilka en an- sökan hade återkallats. hade över 1 000 ärenden som kunde anses ha tagit alltför att handlägga. JO begärde in handlingar från , och fick då kopia av bl.a. ett meddelande om beslut att avslå AA:s ansökan om ersätt- ning för omställning till ekologisk produktion . JO tog även del av information på webbplats om väsentliga förseningar av ärenden om jordbruksstöd. Det framgick av informationen att jordbrukarstöden i normala fall ska vara utbetalda året efter att ansökan gjorts men att det fanns ansökningar om jordbrukarstöd , 2016 och 2017 hos som ännu inte var avgjorda. uppmanades att lämna upplysningar och yttra sig över det som fördes fram i anmälan. Det skulle särskilt framgå av yttrandet hur handlägg- ningen av AA:s ärenden förhöll sig till skyndsamhetskravet i 9 § förvaltnings- lagen (2017:900), FL. skulle vidare förklara innebörden av med- delandet om beslut, daterat , och hur det kom sig att be- slutet inte hade meddelats trots att det framgick av meddelandet att hade tagit beslutet . skulle även ge besked om den fortsatta handläggningen av AA:s ärende om ersättning för eko- logisk produktion 2015. JO har tidigare riktat allvarlig kritik mot i län för långsam handläggning av ärenden om jordbruksstöd, se JO 2019/20 s. 244. Dessutom har JO nu utrett en fråga om långsam handläggning av jordbruksstöd hos Läns- styrelsen i (JO dnr 4687-2019). I båda ärendena förekommer uppgifter om att väsentliga förseningar av handläggningen hade samband med brister i det it-system för elektronisk behandling av uppgifter i ärenden om stöd som ska finnas hos . Det kan anmärkas att det förekommit flera liknande klagomål till JO, vilka dock i allt väsentligt skrivits av på grund av framför allt tidigare utredningar. JO begärde med detta i beaktande att skulle lämna upplys- ningar om och yttra sig över det som förts fram i AA:s anmälan samt de upp- gifter som hade hämtats in muntligen från i 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D Yttrandet skulle lämnas utifrån ansvar enligt den skulle beskriva beslutsprocessen och redogöra för hur ansvarsfördelningen ser ut mellan och läns- Av yttrandet skulle också framgå hur arbetet med det nya it-system som infördes hade framskridit och när systemet beräknades fungera fullt Slutligen skulle yttrandet innehålla uppgifter om vad som orsakat försening- arna och vilka konsekvenser som hade uppkommit för systemet med jordbruks- lämnade följande yttrande: handläggning av ansökningar om jordbruksstöd i allmänhet Handläggningen av de aktuella ansökningarna ska ske i datorsystem som levereras av som också har ansvar för att rutiner och metoder tillhandahålls. Leveranser av dessa har varit och är fortfarande kraftigt försenade. Delar av de tidigare utlovade datorsystemen har ersatts med betydligt mer tidsintensiv handläggning. Avsaknaden av system har medfört att i län inte haft och i vissa fall fortfarande inte har möjlighet att handlägga ett större antal ärenden. Vidare finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:8) om rutiner vid handläggning av ärenden om stöd en hänvisning som anger att måste följa Statens jordbruksverks fastställda rutiner samt att handläggning ska göras i de system som tillhanda- håller. Denna föreskrift försvårar för vår hantering. Eftersom ärendena är kom- plexa och felkällorna är många skulle det av rättssäkerhetsskäl vara bra om levererar det utlovade IT-stödet. Det bör understrykas att i län har ett eget ansvar som myndighet för att handlägga dessa ärenden så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Detta innebär att vi ska, som JO bl.a. noterat i beslut , dnr 6540-2018, driva ett ärende framåt till ett avgörande. Att vi saknat resurser och bedömt att det ekonomiskt inte är försvarbart att handlägga ärendena helt manuellt är därför ur ett rättsligt perspektiv ensamt inte godtagbart. i län är väl medveten om detta och arbetar aktivt med att lösa frågan. Detta sker bl.a. genom att vi övervägt att i stället hand- lägga alla ärenden helt manuellt. En sådan åtgärd skulle emellertid inte ef- fektivisera hanteringen eftersom myndigheten inte har till- delats resurser som täcker hantering för alla ärenden. Myndigheten har i stället valt hantering för vissa ärendetyper. i län har också analyserat vilka ärenden som bör prioriteras och han- terar ärendena utifrån den prioriteringen. Prioriteringen innebär att ärenden där den stödsökande har stora utbetalningar har handlagts först. Länsstyrel- sen i län har även prioriterat ärenden som resulterar i en utbetal- ning via de system som har levererats av . De sist- nämnda ärendetyperna har prioriterats framför avslagsbeslut till den sökande eftersom försenade utbetalningar bedöms orsaka mera långt- M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 gående problem för den sökande än ärenden som inte resulterar i en utbe- talning. Parallellt med detta arbetar vi med samverkan i olika nätverk mel- lan länsstyrelserna för att utbyta erfarenheter och hitta gemensamma lös- ningar. Vi allokerar även resurser för att komma till rätta med ärendebalan- serna och köper in handläggningstjänster från andra länsstyrelser för att komma ikapp. Vidare försöker vi minska de negativa effekter som uppstår vid en hantering i form av risker för felaktiga utbetalningar som leder till återkrav för den stödsökanden. hantering av det anmälda ärendet När det gäller AA:s ansökan om ersättning för ekologisk produktion anger den ovannämnda föreskriften från och de beslutade rutinerna att vi måste invänta den myndighetens IT-funktion. i län har därför känt sig bunden av föreskriften. Det innebär att myndigheten inte har levt upp till de skyndsamhetskrav som ställs i FL. i län överlämnar till JO att bedöma om det varit rik- tigt av myndigheten att följa vad föreskriver. Den rutin som föreskrivs i nämnda föreskrift att vi ska handlägga ärendena kronologiskt. får inte heller handlägga avskrivningsbeslut enligt rutinen. Detta har skapat särskilda problem när det gäller hanteringen av AA:s ansökan om ersättning för ekologisk pro- duktion. För dessa ärenden hindrar nämligen datorsystemet rent tekniskt en handläggning av flera ärenden . Det innebär att avskrivningsären- det måste avslutas i systemet innan hanterar de an- sökningar om stöd för ekologisk produktion som AA ingett . föreskriver att vi inte får hantera avskrivningar utan måste avvakta med sådana beslut till dess att ett IT-system levererats. Eftersom vi inte kunnat hantera avskrivningen har IT-systemet rent tekniskt hindrat oss från att kunna handlägga de ansökningar som AA har gett in . Detta är beklagligt och i grunden oacceptabelt. När det gäller AA:s ansökan om omställning till ekologisk produktion kan följande noteras. För dessa ärenden finns inte samma tekniska hinder som för ärenden rörande ersättning för ekologisk produktion. Som framgår ovan under den föregående rubriken har i län valt att prioritera de ärenden som resulterar i utbetalning. Eftersom AA:s ansö- kan om utbetalning av ersättning för sådan omställning inte skulle resultera i någon utbetalning har hanteringen av hans ansökan prioriterats ned. När det gäller frågan om vad som är innebörden av meddelandet redogör i län för följande. För att få ersättning för omställning till ekologisk produktion måste an- sökan uppfylla ett antal krav. Ett av dessa krav är att ersättningsbeloppet uppgår till . informerades AA att han sannolikt skulle få avslag för an- sökan rörande utbetalningen eftersom grödan som odlades inte var ersätt- ningsberättigad till ett belopp som översteg minimigränsen om . Själva avslagsbeslutet fattades först . I beslutet angavs fel beslutsorsak. Det stod att AA fick avslag eftersom han inte hade ett åta- gande. Den korrekta beslutsorsaken var att utbetalningsbeloppet understeg minsta nämnda utbetalningsbelopp. Beslutet borde ha varit korrekt formu- lerat och i län beklagar den felaktiga motiveringen och den otydlighet som detta kan ha inneburit för AA. Felaktigheten har visserligen inte inneburit någon ekonomisk konsekvens för AA men utifrån det ansvar vi har som myndighet för utformning av beslut är det inte god- tagbart att vi lämnar en felaktig motivering skriftligen. I detta fall har AA fått korrekt muntlig information om skälen för det kommande avslagsbe- slutet. Vidare bör noteras att den muntliga informationen har lämnats av serviceskäl, något som vi gör för att bistå sökanden med svar på frågor 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D kring hanteringen av dessa ärendetyper med hänsyn till den situation som vi befinner oss i och på bästa sätt försöker hantera. Utifrån de krav som ställs på myndigheter när det gäller handläggning av ärenden är det förstås inte bra att sökanden får information om innehållet i beslut och det sedan går så innan beslutet formellt fattas. Skälet till den långa tiden är de problem som IT-systemet, upplägget, gällande fö- reskrifter m.m. medför för oss. Som framgår ovan arbetar vi med att hitta lösningar som vi på bästa sätt försöker bistå sökanden med ser- vice i form av svar på frågor om handläggning och hantering av deras ären- den. Vi kommer att skicka ut ett nytt beslut till AA som ska innehålla rätt beslutsmotivering för avslaget. Det finns inga ytterligare pengar att betala ut i ärendet och det bör noteras att beslutet som meddelades hade korrekt överklagandehänvisning och en överklagandetid som löpte från det datum som angavs i beslutet. AA gavs möjlighet att kommentera remissyttrandet. lämnade följande yttrande: Inledning – sammanfattning av ärendet För att ge en överskådlig bild av vad som hänt i ärendet ger vi först en kort sammanfattning: •AA sökte 2015 ersättning för ekologisk produktion. Han ändrade sedan detta till en ansökan om ersättning för omställning till ekologisk pro- duktion, vilket är ett annat stöd. De två ersättningarna handläggs i två olika it-system. •Han fick inte stöd för omställning till ekologisk produktion, eftersom beloppen inte översteg . •År 2017 sökte han på nytt ersättning för ekologisk produktion. Han kan inte få en utbetalning via det ordinarie it-systemet Jorden för den ansö- kan, eftersom den gamla ansökan blockerar detta. Det är dock möjligt för att gå förbi detta via det systemet . Det stämmer att lantbrukaren fått fel beslutsmotivering i beslutet om utbe- talning för omställning till ekologisk produktion. Det skulle ha varit en be- slutstext om att han sökt ersättning för .