frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — Efter behandling i utskottet, informationsinhämtning från , Nordforsk, det norska havsinstitutet och samt en remissrunda till utskottet för tillväxt och utveckling beslutade utskottet att revidera förslaget, vilket resulterade i att rekommenderade att öka det nordiska samarbetet för kunskapsframbringande om försurningen av haven och dess konsekvenser för invånare i kustnära områden i , samt att ta fram en långsiktig plan för forskning om de biologiska, ekologiska och socioekonomiska konsekvenserna av försurning av haven (rek. 4/2020/hållbart). Utskottet arbetade också vidare med ett förslag från Mittengruppen om att ta fram modeller för ett nordiskt-baltiskt samarbete för att sprida gips och strukturkalk i för att minska fosforutsläppen i och därmed begränsa övergödningen (A 1805/hållbart). Metoden innebär, förenklat, att sprida ut gips på åkrarna så att fosforn binds till jordpartiklarna och inte transporteras ut i vattendragen och leder till övergödning. Det finns diverse pilotprojekt på området, men det saknas forskning om huruvida denna metod skulle kunna användas som en permanent lösning för att minska fosfornivåerna i . Utskottet beslutade därför att bjuda in experter på området, och besökte , som forskar inom en rad olika projekt relaterade till användning av gips och kalk inom jordbruket, utskottet och berättade om metoden. Utskottet arbetar vidare med frågan och kommer i den vidare behandlingen bland annat att inhämta information om andra metoder för att minska övergödningen samt information om metodens inverkan på övriga ekosystem. Ett medlemsförslag från den socialdemokratiska gruppen, om att rekommendera de nordiska regeringarna att undersöka mängden mikroplast som kommer in i kroppen samt effekten av detta, behandlades på utskottets 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN januarimöte där det fanns en bred samstämmighet om att arbeta vidare med Då de hälsomässiga konsekvenserna av den eventuella förekomsten av mikroplast i kroppen ligger inom utskottet för tillväxt och utvecklings an- svarsområde beslutades det att förslaget skulle skickas över på remiss. missvaret framgick att utskottet för tillväxt och utveckling stöttade utskottets beslut att bjuda in experter på området för vidare informationshämtning, samt att en expert på mikroplast i havet och i havsdjur borde ingå i urvalet av ex- Under utskottets septembermöte arrangerades därför ett minisemi- narium om mikroplast och dess påverkan på livsmedel, djur och natur, där de båda utskottens medlemmar deltog. Medverkade gjorde en forskare från norska Havsforskningsinstituttet som redogjorde för förekomsten av mikro- plast i mat från havet och antibiotikaresistens, samt en forskare från tekniska universitet som informerade om mikroplast i miljön, luften och krop- Utskottet kunde konstatera att det, trots att förekomsten av mikroplast är utbredd i både luft och vatten, saknas tillfredsställande forskning om före- komsten av mikroplast i kroppen och vilka konsekvenser detta får för männi- skan varpå ett enhälligt utskott beslutade att gå vidare med medlemsförslaget, som senare antogs av och resulterade i en rekommendation till de nordiska regeringarna att undersöka mängden av mikroplast som kommer in i kroppen samt effekten av detta (rek. 17/2020/hållbart). har utskottet behandlat ett medlemsförslag från några av Mittengruppens medlemmar gällande samarbete kring förvaltningen av vargstammen (A 1838/hållbart). Förslaget, som dels innefattade en rekommendation om ökad samförvaltning av vargstammen i , och och dels en rekommendation om att verka för ett ökat lokalt inflytande vid besluten om vargjakt, behandlades vid mötet där utskottet beslutade att arbeta vidare med förslaget. (MP), som vid mötet ersatte ordinarie medlem (MP), motsatte sig detta. Frågan behandlades igen under mötet där det beslutades att utesluta uppmaningen om att verka för ökat lokalt inflytande vid vargjakt. (MP) reserverade sig mot att gå vidare med förslaget. Vid septembermötet behandlades frågan igen och utskottet godkände betänkandet, där reservationen också noterades. Utskottet beslutade även att ställa skriftliga frågor till , och om hur länderna samordnar förvaltningen av det skandinaviska vargbeståndet. Nordiskt slutdatum för användning av fossila bränslen Ett antal medlemmar från lade fram ett förslag om att bör rekommendera att, som ett led i att konkretisera den nordiska visionen, sätta ett slutdatum för användningen av fossila bränslen i samt att de nordiska regeringarna bör 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN rekommenderas att införa harmoniserade slutdatum för användningen av fossila bränslen (A 1851/hållbart). Förslaget behandlades i utskottet under mötet som hölls i samband med sessionen. Efter en omröstning, där sju röstade emot, fem röstade för och en medlem avstod från att rösta, beslutades det att utskottet inte skulle arbeta vidare med förslaget. Företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten av naturresurser På mötet i samband med sessionen behandlades ett nytt medlemsförslag från Nordisk grön vänster om företagsansvar, mänskliga rättigheter och äganderätten av naturresurser (A 1856/hållbart). Den konservativa gruppen och Mittengruppen uttryckte tveksamhet till förslaget med anledning av att förvaltningen av naturresurser är en nationell angelägenhet. Utskottet beslutade att arbeta vidare med förslaget och skicka frågan på remiss till utskottet för tillväxt och utveckling och utskottet för välfärd i . rekommenderade 2019 att följa upp med ordförandeskap 2018 när det gäller den utlovade utredningen om arkitekturen kring de nordiska miljöfinansieringsbolagen, med grund i Nordiska Investeringsbanken (NIB), () och () samt att utarbeta mötesplatser för klimatinvesterare, offentliga och privata (rek. 18/2019/hållbart). behandlades ministerrådets svar på rekommendationen där det framgår att de anser den som delvis uppfylld. Utskottet fann oklarheter i huruvida rekommendationen om att utarbeta mötesplatser för klimatinvesterare uppfylldes och tillkännagav därför en önskan om politisk dialog. Frågan behandlades igen där utskottet beslutade att se rekommendationen som färdigbehandlad, då kompletterande uppgifter inkommit från . Nordiska ministerrådets samarbetsprogram och långsiktiga budgetprioriteringar Utskottet mottog under sitt möte en presentation från Nordiska ministerrådets sekretariat om ministerrådets samarbetsprogram för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk som höll på att tas fram – 2024. Utskottet poängterade vikten av att inkludera de ungas perspektiv i programmet, betydelsen av att minska matsvinnet, en konkretisering av livscykelperspektivet i olika produktionskedjor, konsekvenserna av covid-19-pandemin för samarbetsprogrammets strategiska insatsområden samt vikten av insatser mot antibiotikaresistens. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet behandlade i samband med sitt möte Nordiska minister- Utskottet underströk vikten av en hållbar återstart av ekonomin efter covid-19-pandemin. Särskilt beslutades att lyfta prioriteringar inom klimatsmart byggande, implementeringen av FN:s globala avtal om biologisk mångfald, bindning och lagring av koldioxid samt inklude- ringen av unga. kommer utskottet bland annat att fortsätta fokusera på frågor om cirkulär ekonomi. Vidare kommer utskottet att lägga fokus vid gröna partnerskap och klimatvänliga investeringar. Arbetet med lagring och bindning av koldioxid samt FN:s globala avtal om biodiversitet kommer att fortgå. Vidare kommer utskottet att följa upp flertalet andra frågor från årets arbete, däribland matavfall, klimatsmart byggande, forskning om havsförsurning samt insatser mot övergödning i . Utskottet för kunskap och kultur i Utskottet för kunskap och kultur i behandlar frågor som rör kultur, litteratur, film och medier samt forskning och utbildning. Utskottet arbetar också med frågor som rör språksamarbete, idrott, folkupplysning samt civilsamhället och frivilligsektorns betydelse i demokratiska samhällen. Svenska medlemmar i utskottet var (SD), (S), (KD) och (V). var ordförande i utskottet och vice ordförande. Utskottet för kunskap och kultur i hade sex möten, varav fem digitala på grund av covid-19-pandemin, och utskottet arbetade bland annat med ärenden som rörde utbildning och forskning, kultur, nordisk språkförståelse och friluftsliv. Övriga frågor som behandlades var FN:s hållbarhetsmål, medie- och informationsfrågor och gränshinder. Utskottet följde även arbetet i EU inom relevanta områden. bjöd utskottet för kunskap och kultur i in ministrar, sakkunniga, experter, nordiska institutioner och frivilligorganisationer för att inhämta information och kunskap inom aktuella områden. hade utskottet möten med representanter från , Nordisk Kulturfond, journalistik i Bergen och . Utskottet hade i samband med digitala session ett möte med utbildnings- och forskningsminister som presenterade Nordiska ministerrådets redogörelse för nordiskt 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN samarbete om språk samt en uppföljning av språkdeklarationen. Utskottet konstaterade att ministerrådet för utbildning och forskning hade satt igång ett flertal initiativ sedan den tidigare språkdeklarationen och att det är viktigt att tidigt väcka ett språkintresse hos unga. Ministern betonade att arbetet med språkförståelse är ett kontinuerligt arbete och att både klassutbyten och studieresor i är viktiga faktorer för att få ungdomar intresserade och nyfikna på andra nordiska språk. Vid mötet presenterade ministern också ministerrådets redogörelse om utbildningssamarbete om demokrati, inkludering och säkerhet. Utskottet hade också under sessionsveckan ett möte med kulturminister för att diskutera covid-19-pandemins negativa konsekvenser för kulturområdet i . Utskottet tog även upp frågan om konsekvenserna av ministerrådets budgetneddragningar inom kultursektorn och vad som kan göras för att lindra de negativa effekterna av nedskärningarna. Med anledning av pandemin beslutade utskottet att göra ett gemensamt uttalande i vilket man uppmanade de nordiska länderna att stärka det nordiska samarbetet inom utskottets olika arbetsområden. I uttalandet underströk utskottet att de satsningar som görs nationellt för att dämpa de negativa effekterna av pandemin även måste avspeglas i det nordiska samarbetet. Ut- skottet ville också se ett nordiskt forskningsinitiativ syftande till en jämförande analys av skolstängningar och distansundervisning som riskerar att innebära negativa konsekvenser för i synnerhet elever som bor i socialt utsatta miljöer. Årets sedvanliga sommarmöte/studieresa som var planerad till fick ställas in på grund av pandemin. Utskottet planerar att besöka när situationen så tillåter. Covid-19-pandemin medförde att de nordiska länderna delvis använde olika strategier när det gällde stängningar av grundskolor och gymnasier. Mot den bakgrunden utarbetade utskottet för kunskap och kultur i ett utskottsförslag där man ville se ett reellt nordiskt utbyte när det gäller de strategier och metoder som genomfördes för att begränsa smittspridningen. Utskottet betonade i förslaget att det var av högsta vikt att de nordiska länderna kunde lära av varandra när det gällde konsekvenserna av skolstängningarna och vad de konkret inneburit för eleverna, bland annat i form av möjligheter till distansundervisning, metoder för inlärning och psykisk ohälsa. Förslaget ledde till en rekommendation i vilken uppmanades att ta fram en nordisk jämförande analys av skolstängningarnas konsekvenser för nordiska skolelever (rek. 16/2020/kultur). hade utskottet ett möte med , direktör på utbildnings- och forskningsdepartement för att informera sig om det danska ordförandeskapsprogrammet på utbildningsområdet. Programmet fokuserade på elevers vantrivsel i skolan, och en konferens på temat planerades att hållas . På forskningsområdet var ett prioriterat område i programmet. Utskottet informerades också om att de nordiska utbildnings- 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN ministrarna bland annat skulle diskutera automatiskt erkännande av yrkesutbildningar, vuxnas behov av livslångt lärande samt arbetsplatsers be- hov av kompetensförsörjning. Utskottets ledamöter framförde att vantrivsel i skolan är ett tvärsektoriellt problem som behöver belysas grundligt och att både högskoleutbildning och yrkesutbildning är viktiga när det gäller att möta Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett med- lemsförslag från den socialdemokratiska gruppen om lika tillgång till utbild- ning och välfärd för personer med hörselnedsättning i . pekade på det faktum att av befolkningen i har en hörselnedsättning som påverkar vardagen negativt, såväl socialt som i utbild- ningsväsende och arbetsliv. Barn och unga med hörselnedsättning har dessutom ofta sämre möjligheter att delta på lika villkor i skolmiljön. man bland annat se en kartläggning över hur situationen ser ut i nordiska sko- lor när det gäller utformning och teknisk utrustning för personer med hörsel- Utskottet ställde sig bakom förslaget och menade att en kartlägg- ning skulle kunna bidra till att arbetet med universellt utformade skolor inten- Ett flertal partigrupper i utskottet uttryckte dock tveksamhet kring förlagets tredje att-sats, om att säkra att all personal som arbetar i vården i ska förstå och kunna kommunicera med personer med hörselnedsätt- Utskottet beslutade därför att temporärt bordlägga ärendet och undersöka bakgrunden till och konsekvenserna av den formuleringen. Den konservativa gruppen presenterade ett medlemsförslag om en gemensam nordisk lotsutbildning. Förslaget lyfte fram att är beroende av handel och sjöfart och att lotsar är essentiella för att öka säker- heten vid hamninlopp eller riskfyllda passager. Många länder får dock allt svå- rare att rekrytera lotsar, bland annat beroende på pensionsavgångar och stränga I syfte att säkra en framtida tillgång till välutbildade lotsar ville man därför i förslaget se ett nordiskt samarbete för att få fram en gemen- sam utbildning av lotsar. Utskottet beslutade att inledningsvis sända ärendet på remiss till utskott för tillväxt och utveckling i ef- tersom förslaget även berör det utskottets arbetsområde. Ett medlemsförslag om en gemensam nordisk konferens om yrkesinriktad utbildning presenterades 2020 av den socialdemokratiska gruppen. syftade till att underlätta för ungdomar i de nordiska länderna att välja yrkes- inriktade utbildningar genom att harmonisera utbildningarna. att har ett stort behov av yrkeskunniga människor och att ett större fokus behöver läggas på dessa frågor. Utskottet konstaterade att te- mat är viktigt och beslutade därför att, i stället för att avge en rekommendation till , sondera möjligheten att tillsammans med utskottet för tillväxt och utveckling i arrangera en digital rundabordskonferens Utskottet fortsätter arbetet med förslaget , efter det att bland annat kostnader och tekniska resurser för ett sådant arrangemang har 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN gav utskottet för kunskap och kultur i möjlighet att yttra sig över ett utkast till nytt samarbetsprogram på kulturområdet 2021–2024 (rek. 8/2020/kultur). Utskottet välkomnade denna möjlighet och framförde bland annat att kulturens betydelse för ett hållbart samhälle borde framhållas ytterligare och fungera som ett överordnat tema för det nordiska kultursamarbetet. Utskottet ville även se en tydligare beskrivning av de nordiska aktörer som skulle förverkliga programmets målsättningar. I sitt betänkande över det omarbetade utkastet till samarbetsprogram tackade utskottet för en god dialog och man var tillfreds med att utskottets synpunkter i hög grad hade hörsammats. Utskottet uttryckte dock en oro över konsekvenserna av de budgetneddragningar på kulturområdet som är aviserade för de kommande fyra åren och möjligheterna för kulturministrarna att nå de mål man satt upp. Mot den bakgrunden ville utskottet se en redogörelse halvvägs in i perioden för att kunna följa upp hur programmet förverkligats så långt. Mot bakgrund av att kultursektorn i hela drabbats hårt av covid-19- pandemin väckte utskottet för kunskap och kultur i ett utskottsförslag om en nordisk jämförande analys av pandemins konsekvenser för kultursektorn. Det konstaterades i förslaget att kulturens roll i kristider är viktigare än någonsin och att kultursektorn har en väl utvecklad förmåga att anpassa sig efter rådande omständigheter. Utskottet uttryckte dock en stark oro över att krisen förde med sig både uteblivna inkomster och intäkter för enskilda kulturutövare och konkurser för företag inom kulturbranschen. Utskottet välkomnade att de enskilda länderna etablerat olika stödordningar för att lindra effekterna av pandemin, och att det görs analyser på nationell nivå, men i syfte att lära av varandra fastslog utskottet att en analys även behöver göras på nordisk nivå. Utskottet för kunskap och kultur i behandlade ett medlemsförslag, väckt av den socialdemokratiska gruppen, om att stärka nordiska mediers kompetens på området undersökande journalistik. I förslaget framhölls att styrkan i de nordiska länderna är en hög grad av tillit, starka demokratiska institutioner och en hög grad av pressfrihet. Fundamentet för dessa faktorer är att länderna har resurser att dels upprätthålla en mångfald av medier, dels skapa möjligheter till undersökande och grävande journalistik. Avsikten med förslaget var att det skulle etableras ett nordiskt center för undersökande journalistik i samarbete mellan Senter for undersøkende journalistik i Bergen, JMG vid och Nordisk Journalistcenter i Aarhus. Utskottet diskuterade förslaget, och en omröstning visade att en majoritet i utskottet ställde sig bakom utkastet till betänkande. Den konservativa gruppen, Nordisk frihet och Fremskrittspartiet reserverade sig dock mot beslutet med synpunkter på bland annat finansieringen och den nordiska nyttan med förslaget. Den isländska delegationen till presenterade vid utskottets sommarmöte ett delegationsförslag om medie- och informationskunnighet. I förslaget framhölls att tillgången till korrekt information är förutsättningen för 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN en väl fungerande demokrati, och att den allt större spridningen av falska ny- heter och desinformation utgör ett allvarligt hot mot våra samhällen. pekade man på att digitala medier och plattformar gjort det allt svårare att skilja riktiga nyheter från falska nyheter och att kunskap och färdighet inom detta område har varit viktigare. Ett enigt utskott ställde sig bakom förslaget och ansåg att det viktiga arbetet med att stärka kunskapen på detta område skulle kunna göras under ett nordiskt paraply. en nordisk arbetsgrupp med representanter från mediemyndigheter och andra experter kunde få i uppgift att exempelvis kartlägga spridningen av desin- formation, kartlägga nuvarande nordiska initiativ samt utarbeta en överordnad strategi för en gemensam nordisk insats för ökad medie- och informationskun- Arbetet med förslaget utmynnade i en rekommendation till Nordiska ministerrådet att tillsätta en arbetsgrupp vars roll det blir att utarbeta en policy om utbildning i medie- och informationskunnighet som når alla åldersgrupper 11/2020/kultur). Utskottet för kunskap och kultur behandlade ett svar från rörande en rekommendation om en nordisk handlingsplan för friluftslivet. framförde i sitt svar att man planerade att ta fram fyraåriga handlingsplaner och att ett flertal sektorer i sina inspel till handlingsplanerna hade lagt fram förslag som syftar till att stärka nordiskt friluftsliv. I svaret framgick även att Nordisk barn- och ungdomskommitté tittar på möjligheter att genomföra insatser på detta tema. Utskottet beslutade mot den bakgrunden att upprätthålla ärendet och avvakta de aviserade handlingsplanerna. behandlade utskottet ministerrådets handlingsplan –2024 om som världens mest hållbara och integrerade region och konstaterade att friluftslivsfrågor inte hade fått tillfredsställande utrymme i handlingsplanen. Utskottet beslutade därför att begära politisk dialog. Den socialdemokratiska guppen väckte ett medlemsförslag om en gemensam strategi för idrottsevenemang i samt stöd till anordnande av idrottsevenemang för barn och unga i . Utskottet var vid den initiala behandlingen av förslaget oenigt när det gällde den första att-satsen i rekommendationen: att rekommendera att besluta om en gemensam nordisk idrottsstrategi för ansökan om större idrottsevenemang. Ut- skottet beslutade därför att sända ut rekommendationen på remiss till de nordiska riksidrottsförbunden och att med utgångspunkt från remissvaren behandla förslaget vidare . Utskottet för kunskap och kultur i diskuterade vid sitt sommarmöte Nordiska ministerrådets budgetprioriteringar och riktade stark kritik mot ministerrådets budgetneddragningar på både kultur- och utbildnings- 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet framhöll att behovet av kultur, forskning och utbildning är större än någonsin med anledning av pandemin. Man pekade på ett antal neddragningar i budgeten som särskilt allvarliga: •Neddragningar på budgetposten Nordiskt språksamarbete. •Inget fortsatt stöd till deltagande av de nominerade till Nordiska rådets priser. •Sänkta prissummor till Nordiska rådets priser. •Indraget anslag till Nordiskt Journalistcenter. •Sänkt anslag till . Utskottet hade även möjlighet att inkomma med förslag till prioriteringar för Nordiska ministerrådets budget och framåt. Ett enigt utskott beslutade att föreslå följande områden: en konsekvensanalys av budgetneddragningarna på utbildnings-, forsknings- och kultursamarbetet, livslångt lärande, stärkande av de små språken i samt kulturutövares villkor. Arbetet mot gränshinder på kultur- och utbildningsområdet fortsatte , främst genom gränshindergrupp, i vilken utskottets ordförande (KD) var svensk medlem. Coronapandemin innebar att ett stort antal nya gränshinder uppstod , detta beroende på de nordiska ländernas olika restriktioner och strategier. Utskottet fokuserade sitt arbete på kultursektorn som drabbats hårt av de gränshinder som uppstått på grund av pandemin. Utskottet för kunskap och kultur i följde EU-samarbetet inom relevanta områden, såsom forsknings-, kultur- och mobilitetsprogram, medier – inklusive desinformation och falska nyheter, upphovsrätt och geoblockering, språkfrågor samt minoritetsfrågor. Utskottet informerades bland annat om att inrättat ett underutskott som ska handha frågor om utländsk inblandning och desinformation och ett underutskott som ska behandla artificiell intelligens. Utskottet diskuterade vid sitt möte EU-kontor och vilken eventuell nytta utskottet har haft av kontoret som funktionen funnits. Det fanns en viss skepsis i utskottet om kontorets nytta och funktion och det framfördes önskemål om att kontoret behövde få ett tydligare och mer fokuserat mandat för att undvika dubbelarbete gentemot de nationella kontoren. Utskottet framhöll också att om funktionen skulle finnas kvar borde den vara placerad i . 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Utskottet för kunskap och kultur i kommer bland annat att fortsätta behandlingen av ett antal medlemsförslag och fortsätta fokusera på frågor som rör utbildning och forskning, kulturområdet, idrotts- och friluftsliv samt relevanta EU-frågor. Utskottet kommer även att arbeta vidare med frågor som berör FN:s hållbarhetsmål, nordisk språkförståelse och digitalisering. Ar- betet med att motverka gränshinder inom för utskottet prioriterade områden fortsätter . Utskottet för tillväxt och utveckling i Utskottet för tillväxt och utveckling i arbetar med ämnen och frågor som handlar om arbetsmarknad och arbetsmiljö, näringsliv, handel och industri, energi, bekämpandet av gränshinder samt transport och transportsäkerhet. Därtill behandlar utskottet frågor inom finanspolitik och ekonomisk politik – härunder ramvillkoren för forskning, produktion och handel. Regional- och strukturpolitik, kommunikation och it hör också till arbetsområdena.