frsrdg · H904RS2 · 2021-12-20 00:00:00 — Han eller hon ska således ha sitt tjänsteställe mer än 50 kilometer från . Om så är fallet ska ersättaren använda den lediga ledamotens övernattningsbostad. Ersättaren ska också, på samma sätt som en ledamot, ha rätt till logiersättning enligt bestämmelsen i den nu föreslagna 6 kap. 4 §. 4 § Om inte kan tillhandahålla en ledamot som har rätt till övernattningsbostad en bostad i förvaltningens bostadsbestånd, eller om det till följd av ledamotens personliga förhållanden finns särskilda skäl, har han eller hon rätt till ersättning för eget boende inom från (logiersättning). Logiersättning betalas med högst det belopp som Riksdags- förvaltningen bestämmer. Logiersättning lämnas inte med anledning av avtal som har ingåtts med en juridisk eller fysisk person som är att anse som närstående till ledamoten. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att en ledamot under vissa förutsättningar har rätt till ersättning för eget boende i (logi- ersättning) i stället för övernattningsbostad i bostads- bestånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Rätten till logiersättning förutsätter enligt vad som sägs i första stycket att ledamoten har rätt till övernattningsbostad enligt 1 § men att förvaltningen antingen inte kan ordna övernattningsbostad åt ledamoten i det egna bostads- beståndet eller det annars finns särskilda skäl. För det fall tillgången på övernattningsbostäder i bestånd skulle utökas är det inte rimligt att ledamöter med beviljad logiersättning ska riskera att få logiersättningen indragen . Att en ledamot inrättat sig efter ett beslut om logiersättning och t.ex. tecknat ett hyresavtal för valperioden kan sålunda utgöra ett särskilt skäl för att ledamoten ska beviljas logiersättning även för resterande del av valperioden. En ledamot som under den föregående valperioden har haft logiersättning därför att Riksdags- förvaltningen inte kunnat erbjuda denne en övernattningsbostad kan däremot under den nästföljande valperioden inte utgå från att rätten till logiersättning kvarstår om då kan erbjuda en övernattningsbostad. Det kan vidare finnas också andra särskilda skäl med anledning av personliga förhållanden som kan hänföras till ledamoten, exempelvis sjukdom, funktions- nedsättning, familjeförhållanden eller liknande omständigheter som ställer särskilda krav på bostaden. Det förhållandet att ledamoten redan har en bostad i vid tillträdet av riksdagsuppdraget utgör däremot inte särskilda Andra stycket motsvarar delvis hittillsvarande 6 kap. 7 § och innehåller en bestämmelse om att logiersättningen är begränsad till ett belopp som bestäms Beslut om beloppets storlek fattas av riksdags- styrelsen och beloppet anges i styrelsens tillämpningsföreskrift till lagen (jfr 10 § 5 lagen med instruktion för ). Tredje stycket är nytt och innehåller en bestämmelse som innebär att ledamoten inte har rätt till logiersättning med anledning av ett avtal som ingåtts med en fysisk eller juridisk person som är att anse som närstående till Ledning kan hämtas från 1 kap. 8 § årsredovisningslagen (1995:1554) enligt följande. Begreppet närstående fysisk person avser i detta sammanhang en make, maka, sambo, särbo, barn, styvbarn, förälder, syskon eller annan släkting. Med begreppet närstående juridisk person avses en juridisk person som ledamoten själv eller gemensamt med någon annan utövar ett bestämmande inflytande över eller annars har ett betydande inflytande över. fråga om en närstående juridisk person om ledamoten är styrelseledamot eller verkställande direktör i den juridiska personen eller har någon annan ledande befattning i den. Detsamma gäller om ledamoten är gift eller sambo med eller förälder, barn eller styvbarn till någon som är att anse som närstående till en juridisk person, är ekonomiskt eller på annat sätt beroende av en sådan fysisk person som avses eller annars ingår i samma familj som en sådan och kan förväntas påverka den personen i hans eller hennes kontakter med den juridiska personen eller påverkas av honom eller henne i sina egna kontakter med den juridiska personen. 5 § Vid ledighet som uppgår till har ledamoten rätt till logiersättning även under ledigheten. Om ledigheten överstiger har ledamoten bara rätt till fortsatt logiersättning om det finns särskilda skäl. Paragrafen innehåller en bestämmelse om rätten till logiersättning vid ledighet som i sak motsvarar hittillsvarande 5 kap. 9 §. Innebörden är att en ledamot har rätt till logiersättning vid ledighet som uppgår . överstiger lämnas logiersättning bara om det finns särskilda skäl. kan exempelvis vara fallet om den tid som ledigheten varar inte väsentligt överstiger (se förs. 1995/96:RFK4, bet. 2005/06:RS4, bet. 2005/06:KU33). Beslut om rätt till övernattningsbostad eller logiersättning 6 § prövar efter ansökan om en ledamot har rätt till övernattningsbostad eller logiersättning. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse som innebär att Riksdags- förvaltningen efter ansökan ska pröva om en ledamot har rätt till över- nattningsbostad inom förvaltningens bostadsbestånd innan ledamoten tilldelas en sådan bostad av partigruppen. prövar även, som enligt hittillsvarande reglering, rätten till logiersättning. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Närmare bestämmelser om ansökningsförfarandet kommer att regleras i riksdagsstyrelsens föreskrift till lagen. 7 § beslutar om vilka övernattningsbostäder som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Övernattningsbostäderna fördelas i proportion till antalet ledamöter i respektive partigrupp som har rätt till övernattningsbostad. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 6 kap. 2 §. Ingen ändring i sak är avsedd. 8 § Partigrupperna fördelar respektive tilldelade övernattningsbostäder bland sina ledamöter som enligt beslut har rätt till en övernattningsbostad. Paragrafen motsvarar delvis nu gällande 6 kap. 2 § tredje stycket. Ändringen innebär att en ledamot får tilldelas en övernattningsbostad först efter det att har funnit att han eller hon har rätt till en sådan bostad (se 6 kap. 4 §). Någon annan ändring är inte avsedd. 9 § En ledamot disponerar övernattningsbostaden i den vecka då öppnas och till och med den dag då riksdagsuppdraget upphör, om inte annat följer av 10–14 §§. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ledamoten dispo- nerar en övernattningsbostad i bostadsbestånd. Bestämmelsen motsvarar delvis nu gällande 6 kap. 3 § tillämpningsföre- skriften till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.11. Det förtydligas dock när rätten att disponera övernattningsbostaden startar, vilket tidigare reglerats i tillämpningsföreskriften. Ledamoten får disponera övernattningsbostaden i den vecka då öppnas. Rätten att disponera övernattningsbostaden upphör som huvudregel som uppdraget upphör. Uppdraget upphör för en ledamot som lämnar vid ett riksdagsval när den nyvalda samlas. ledamoten lämnar uppdraget upphör uppdraget den dag som framgår av beslut att godta ledamotens avsägelse. en ersättare som avsäger sig uppdraget . uppdrag den dag som framgår av det bevis som utfärdas då han eller hon kallas Om den ordinarie ledamot som ersättaren ersätter återkommer till tidigare än beräknat upphör ersättarens uppdrag med automatik I vissa situationer gäller inte denna huvudregel. av 10–14 §§. En sådan situation är att ledamoten har beviljats ledighet av eller talmannen under en månad eller mer. I så fall disponerar ledamoten inte bostaden under ledigheten. Dispositionsrätten är vidare in- skränkt i så måtto att en ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval är skyldig att flytta ut ur övernattningsbostaden Vidare särregleras vad som gäller för en ersättare då det avviker från huvudregeln för ledamöter. 10 § Under ledighet som överstiger en månad får ledamoten inte längre Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om vad som gäller vid Övervägandena finns i avsnitt 5.10. Om ledigheten understiger en månad har ledamoten rätt att disponera övernattningsbostaden under ledigheten. Om ledigheten uppgår till en månad eller längre har ledamoten däremot inte rätt att disponera övernattnings- bostaden under ledigheten. Avsikten är i stället att ersättaren ska använda övernattningsbostaden (se 3 §). Om ersättaren inte gör det har ledamoten ändå inte rätt att disponera övernattningsbostaden under ledigheten. 11 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter det att uppdraget upphörde. I paragrafen, som motsvarar nu gällande 6 kap. 3 § andra stycket, finns en bestämmelse om när ledamoten ska flytta ut ur sin övernattningsbostad om han eller hon lämnar uppdraget . Ledamoten ska flytta ut senast en vecka efter det att uppdraget upphörde. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. 12 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden valåret. En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter valdagen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ledamotens skyldighet att flytta ut ur sin övernattningsbostad ett valår. Liknande bestämmelser finns i nu gällande 6 kap. 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. I första stycket anges att en icke kandiderande ledamot ska flytta ut ur sin övernattningsbostad ett valår. Den tidigare möjligheten att vid behov använda bostaden ända tills uppdraget upphört har avskaffats. Det saknas således genom ändringen möjlighet att förlänga utflyttningspunkten. I andra stycket finns en bestämmelse som gäller skyldigheten att flytta ut ur övernattningsbostaden vid ett extra val. Ledamoten ska som enligt hittillsvarande reglering flytta ut senast efter valdagen. 13 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter valdagen. Paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 6 kap. 3 § första stycket, innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om utflyttning om en ledamot inte blir återvald vid ett riksdagsval. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. 14 § En ersättare ska flytta ut ur övernattningsbostaden när den ordinarie ledamoten återkommer från sin ledighet. Paragrafen motsvarar nu gällande 6 kap. 6 § och innehåller en bestämmelse om ersättares utflyttning. 15 § En övernattningsbostad får inte upplåtas till någon annan. Paragrafen motsvarar delvis nu gällande 6 kap. 1 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5.11. Innebörden av bestämmelsen är att en övernattningsbostad inte får upplåtas till någon annan. Andrahandsuthyrning får således inte förekomma. Över- nattningsbostaden får inte heller lånas ut. Det saknar betydelse om bostaden upplåts mot vederlag eller om upplåtelsen avser hela eller en del av bostaden. Även upplåtelsetiden saknar betydelse. 16 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt slitage i en övernattningsbostad som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon disponerar över bostaden. Detsamma gäller om inventarier i övernattningsbostaden som tillhör skadas eller går förlorade. En ledamots ersättningsansvar gäller även skador och förluster som orsakas av någon som vistas i övernattningsbostaden med ledamotens samtycke. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om en ledamots skadestånds- skyldighet att ersätta skada och förlust i en övernattningsbostad som han eller En liknande bestämmelse finns i 5 kap. 9 § tillämpnings- föreskriften till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. Enligt första stycket ansvarar ledamoten för skador utöver normalt slitage i en övernattningsbostad som han eller hon disponerar. skyldig att ersätta inventarier som kommer bort eller skadas. skyldigheten förutsätter att skadan eller förlusten skett uppsåtligen eller på grund av oaktsamhet. Ledamoten ansvarar även för skada eller förlust som någon annan orsakar under förutsättning att han eller hon vistas i över- nattningsbostaden med ledamotens samtycke. Detta framgår av andra stycket. 17 § En ledamot är skyldig att ersätta kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet att städa övernattningsbostaden vid utflyttning eller har transporterat bort sina tillhörigheter när Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om en ledamots ersättnings- ansvar för kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte fullgör sin skyldighet enligt tillämpningsföreskriften till lagen att städa och tömma övernattningsbostaden vid utflyttning. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. Arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning 1 § En ledamot har rätt till ett arbetsrum i . Paragrafen, som motsvarar nu gällande 7 kap. 1 § första stycket, innehåller en bestämmelse om att en ledamot har rätt till ett arbetsrum. utformad som en rättighet för ledamoten och inte som tidigare en skyldighet för att tillhandahålla ett arbetsrum. finns i avsnitt 5.13. 2 § En ersättare ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ersättares arbetsrum och motsvarar nu gällande 7 kap. 5 § första stycket. Utgångspunkten är att en ersättare ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum. Överväganden finns i avsnitt 5.13. 3 § beslutar om vilka arbetsrum som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Partigruppen fördelar tilldelade arbetsrum mellan ledamöterna i gruppen. Paragrafen motsvarar nu gällande 7 kap. 2 §. Ingen ändring i sak är avsedd. 4 § Rätten att använda ett arbetsrum gäller i den vecka då öppnas och till och med den dag då uppdraget upphör, om inte annat följer av 5–9 §§. I paragrafen finns en bestämmelse om ledamoten disponerar arbetsrummet. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. Rätten att disponera arbetsrummet gäller i den månad då öppnas, vilket nu framgår av lagen i stället för som tidigare tillämpningsföreskriften. Dispositionsrätten upphör som huvudregel som uppdraget upphör. Uppdraget upphör för en ledamot som lämnar riks- dagen vid ett riksdagsval när den nyvalda samlas. Lämnar leda- moten uppdraget upphör uppdraget den dag som framgår av beslut att godta ledamotens avsägelse. Detsamma gäller en ersättare som avsäger sig uppdraget . Annars upphör ersättarens upp- drag den dag som framgår av det bevis som utfärdas då han eller hon kallas att tjänstgöra. Om den ordinarie ledamot som ersättaren ersätter återkommer till tidigare än beräknat upphör ersättarens uppdrag med automatik . I vissa situationer gäller inte huvudregeln och dispositionsrätten avviker från huvudregeln. Dessa situationer framgår av 5–9 §§. En sådan situation är att ledamoten har beviljats ledighet av eller talmannen under en månad eller mer (5 §). I så fall disponerar ledamoten inte arbetsrummet under ledigheten. Dispositionsrätten är vidare inskränkt i så måtto att ledamoten är skyldig att flytta ut ur arbetsrummet ett valår (7 §). Har ledamoten behov av arbetsrummet får han eller hon dock behålla rummet så länge behovet kvarstår, men aldrig längre än vad som följer av huvudregeln. 5 § Under ledighet som överstiger en månad får inte ledamoten längre disponera arbetsrummet. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vad som gäller vid ledig- Övervägandena finns i avsnitt 5.13. Av bestämmelsen framgår att vid ledighet som överstiger en månad får inte ledamoten disponera arbetsrummet under ledigheten. stället som utgångspunkt användas av ersättaren. Även om det inte skulle vara möjligt får den ordinarie ledamoten inte använda arbetsrummet vid ledighet som överstiger en månad. Vid ledighet som understiger en månad får ledamoten använda arbetsrummet. När ett arbetsrum senast ska lämnas 6 § En ledamot som lämnar uppdraget ska lämna arbetsrummet senast efter det att uppdraget upphörde. Paragrafen, som motsvarar nu gällande 7 kap. 3 § andra stycket, innehåller en bestämmelse om vad som gäller när riksdagsledamoten ska lämna sitt arbetsrum när ledamoten lämnar uppdraget . i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. 7 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie val ska lämna arbets- Ledamoten kan dock få behålla arbetsrummet efter så länge som det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna utöva riksdagsuppdraget. Paragrafen, som motsvarar nu gällande 7 kap. 4 §, innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om när ledamöter som inte kandiderar vid ett riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum. Ingen ändring i sak är avsedd. vägandena finns i avsnitt 5.13. 8 § En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska lämna arbetsrummet senast efter valdagen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om när riksdagsledamöter ska lämna sitt arbetsrum vid ett extra val och motsvarar dagens 7 kap. 4 § stycke 2. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. Innebörden av bestämmelsen är att en ledamot som inte kandiderar ska lämna sitt arbetsrum senast efter valdagen. 9 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska lämna arbetsrummet senast efter valdagen. Paragrafen motsvarar nu gällande 7 kap. 3 § första stycket och innehåller en bestämmelse om en ledamots skyldighet att lämna arbetsrummet om han eller hon inte blir återvald. Ingen ändring i sak är avsedd. 10 § En ledamot får inte upplåta sitt arbetsrum till någon annan. Paragrafen motsvarar nu gällande 7 kap. 1 § andra stycket och innebär att en ledamot inte får upplåta arbetsrummet till någon annan. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. Arbetsrummet får således inte hyras eller lånas ut, varken internt eller externt. Det saknar betydelse om upplåtelsen sker mot vederlag eller . 11 § En ledamot är skyldig att ersätta skador utöver normalt slitage i ett arbetsrum som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då ledamoten disponerar arbetsrummet. Detsamma gäller om inventarier eller annan utrustning i arbetsrummet som tillhör skadas eller går förlorade. Paragrafen är ny och innebär att en ledamot är ersättningsskyldig för skador i ett arbetsrum som orsakas uppsåtligen eller genom oaktsamhet. Ledamoten är även skyldig att ersätta inventarier och utrustning som tillhör Riksdags- förvaltningen och som skadas eller går förlorade. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. Teknisk och elektronisk utrustning 12 § En ledamot har rätt till den tekniska och elektroniska utrustning, i enlighet med vad bestämmer, som behövs för att utöva riksdagsuppdraget. Paragrafen motsvarar i sak nu gällande 7 kap. 9 §, men är utformad som en rättighet för ledamoten. Ingen ändring är avsedd. Liksom tidigare bestämmer vilken utrustning ledamöterna får. Övervägandena finns i avsnitt 5.13 13 § Vid ledighet får ledamoten behålla den tekniska och elektroniska utrustningen. Ledamoten ska dock på begäran lämna tillbaka utrustningen till under ledigheten om det finns särskilda skäl för det. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 10 § och har ändrats språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. 14 § får ersätta en ledamots kostnader som uppkommer för att en ledamot inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrustning än den som tillhandahålls av . Paragrafen motsvarar nu gällande 7 kap. 11 §. språkligt utan att någon ändring i sak är avsedd. 3 § Rätten till barnverksamhet gäller till och med den dag då Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om när rätten till barnverk- reglerades det i 1 kap. 7 § tredje stycket genom en förtydligas upphörandet i en ny paragraf. Innebörden av bestämmelsen är att rätten upphör redan i samband med att Så är fallet redan enligt hittillsvarande reglering. ändring i sak är således inte avsedd. Regleringen avviker från huvudregeln i 1 kap. 8 då rätten till barnverksamhet enligt lagen inte gäller till och med efter det att uppdraget upphörde. 4 § Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3–5 §§, och 4. arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 9 §. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 3 kap. 13–19 §§ inte räknas in. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som ska utgöra underlag vid beräkningen av pensionsrätt. Ändringarna i första stycket är konsekvens- ändringar till följd av att bestämmelserna om talmansarvode tas in i 3 kap. och att paragrafnumreringen i det kapitlet därför ändras. respektive fjärde stycket är också följdändring till följd av nya paragraf- nummer utan att några ändringar i sak är avsedda. 17 § Arvode som avses i 16 § är 1.talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 3–5 §§, 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som ska utgöra underlag vid beräkningen av jämförelsebelopp vid tillämpningen av den s.k. skyddsregeln enligt 16 §. Ändringarna i första stycket utgör konsekvensändringar till följd av att bestämmelserna om talmansarvode tas in i 3 kap. och att paragraf- numreringen i det kapitlet därför ändras. 21 § Ansökan om utbetalning av ålderspension görs hos . Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av ålderspension. Ändringen är språklig och någon ändring i sak är inte avsedd. 9 § Ansökan om utbetalning av sjukpension görs hos . Sjukpension lämnas inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av sjukpension. Ändringen är språklig och ingen ändring i sak är avsedd. 7 § Maka eller make har rätt till efterlevandepension efter den som vid sin död var ledamot av med för år räknat 1. ett belopp som motsvarar 1,2 prisbasbelopp, av underlaget enligt 9 § till den del det överstiger 7,5 men inte 20 inkomstbasbelopp och av denna del av av underlaget enligt 9 § till den del det överstiger 20 men inte 30 inkomstbasbelopp och av denna del I paragrafen har en språklig korrigering gjorts. Övervägandena finns i avsnitt 15 § Ansökan om utbetalning av efterlevandepension görs hos Statens Efterlevandepension lämnas inte tillbaka än före Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av Ändringen är språklig och någon ändring i sak är inte 3 § En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad bestämmer. Paragrafen innehåller en bestämmelse om en ledamots rätt till stödåtgärder för att övergå till förvärvsarbete när han eller hon lämnar . Övervägandena finns i avsnitt 5.18. Ändringen innebär att bestämmelsen formuleras som en rättighet för ledamoten i stället för en skyldighet för att lämna ett erbjudande om stödåtgärder. I bestämmelsen har vidare tydliggjorts att rätten till stödåtgärder gäller i enlighet med vad bestämmer. Det innebär att den närmare innebörden av rätten till stödåtgärder framgår av riksdagsstyrelsens föreskrift till lagen. 6 a § En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagda respektive sammanhängande tiden i om han eller hon har avgått från statsrådsbefattningen innan 1.rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för statsråd har inträtt, eller 2.rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre föreskrifter har inträtt.