frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — processredovisning innebär att administrationskostnaderna fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. En stor del av kostnader är dock gemensamma kostnader, till exempel kostnader för lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, som oftast består av antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Fördelning av kostnadsslag per verksamhetsområde 2020, RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Avskrivningar, exklusive it-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade på det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder eller fördelade med fördefinierade nycklar. Kostnaderna för inköp av sedlar och mynt uppgick till (25). Kostnaderna belastar i sin helhet verksamhetsområdet . Med it-kostnader avses it-verksamhetens kostnader. Denna verksamhet är förlagd till avdelningen för verksamhetssupport. Modellen för fördelning av itkostnaderna bygger i huvudsak på följande princip. Kostnaderna för arbetsplatser, datalagring och bassystem fördelas utifrån antalet direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till det totala antalet direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Kostnaderna för applikationsdrift av verksamhetssystemen samt övriga it-kostnader (personal, konsulter, licenser med mera) fördelas utifrån verksamhetssystemets fasta kostnader för applikationsdrift genom den totala fasta kostnaden för applikationsdrift för alla verksamhetssystem. Avskrivningar för verksamhetssystem som tillhör ett eller flera verksamhetsområden fördelas direkt till respektive system. Intäkterna har förts till det verksamhetsområde som ansvarar för dem. Hänsyn har därför till exempel inte tagits till att seignoraget har sitt ursprung i kontantförsörjningen, utan seignorageintäkterna har fördelats till tillgångsförvaltningen. Seignoraget uppgick till (1 768). Nettointäkterna inom verksamhetsområdet stabilitet utgörs främst av utdelningen från innehav av . De nettointäkter för tillgångsförvaltningen som redovisas i resultaträkningen uppgick till –(26 414) inklusive riskavsättning om –. Den totala avkastningen från uppgick till –(41 493). Se även tabellen i förvaltningsberättelsens avsnitt . Skillnaden förklaras av förändringen i posten Värderegleringskontot i balansräkningen (se tabellen nedan). RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Avkastning tillgångsförvaltningen och redovisat resultat Nettoresultat av finansiella transaktioner, nedskrivningar och riskavsättningar redovisat i resultaträkningen Nettoresultat av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen Totalavkastning tillgångsförvaltningen Förvaltningsräntenetto Förvaltningsintäkter Förvaltningskostnader Resultat inkl. resultat redovisat i balansräkningen Återläggning av resultat redovisat i balansräkningen Förvaltningsräntenettot i tabellen ovan består av ränteintäkter från personallån om (2) och ränteintäkter om (2) från konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning. Nettoresultatet av finansiella transaktioner redovisat på värderegleringskonton i balansräkningen motsvarar förändringen i posten Värderegleringskonton. Fördelning av tillgångar och skulder Av tabellen nedan framgår tillgångar och skulder fördelade på verksamhetsområden i . Tillgångarna inom verksamhetsområdet stabilitet består av aktieinnehavet i BIS. Posten Ofördelade tillgångar innehåller främst posterna Materiella och immateriella anläggningstillgångar och Övriga tillgångar. RESULTATRÄKNING OCH BALANSRÄKNING FÖRDELADE PÅ VERKSAMHETSOMRÅDEN Posten Ofördelade skulder innehåller främst eget kapital, värdereglerings- konton och årets resultat. skulder inkluderar riskavsättningen på I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade enligt de nu gällande redovisningsprinciperna. Fordringar i utländsk va- Utlåning i svenska kronor kronor utgivna av hem- Tabellen fortsätter på nästa sida. 2020/21:RB1 FEMÅRSÖVERSIKT Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor Övriga skulder i svenska kronor till kreditinstitut i Skulder i svenska kronor Skulder i svenska kronor Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sve- Skulder i utländsk valuta Motpost till SDR som Tabellen fortsätter på nästa sida. –1 293 986 BEDÖMNING AV INTERN STYRNING Direktionen ansvarar för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att hushållar väl med statens medel. Detta regleras i 9 kap. 1 a § riksbankslagen. Direktionen ska se till att kraven uppfylls med rimlig säkerhet genom att säkerställa att det vid finns en process för intern styrning och kontroll där momenten styr- och kontrollmiljö, riskanalys, kontrollmekanismer, information och kommunikation samt uppföljning och utvärdering ingår. Direktionen ska i årsredovisningen lämna sin bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. Detta regleras i 10 kap. 3 § riksbankslagen. Direktionens bedömning av interna styrning och kontroll Direktionen har utvärderat om den interna styrningen och kontrollen har uppfyllt de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande som årsredovisningen avser. avdelningar och deras uppgifter Avdelningen för betalningar ansvarar för kontantförsörjningsverksamhet och betalningssystemet för stora betalningar i svenska kronor. Avdelningen samordnar också krisberedskapen i det centrala betalningssystemet. Vidare har avdelningen till uppgift att följa upp utvecklingen på betalningsmarknaden och samordna analysen av betalningsfrågor. Avdelningen för finansiell stabilitet Avdelningen för finansiell stabilitet ansvarar för analysen av det finansiella systemets stabilitet och effektivitet. Den lämnar underlag för beslut som fattas för att klara uppdraget att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Avdelningen analyserar löpande risker och hot mot stabiliteten i det svenska finansiella systemet. Vidare samordnar avdelningen internationella arbete. Avdelningen för marknader förvaltar tillgångar i guld och utländsk valuta. Den administrerar och avvecklar transaktioner i förvaltningen av finansiella tillgångar samt utvärderar och mäter löpande resultat och risker inom denna förvaltning. Avdelningen genomför penning- och valutapolitiska transaktioner i enlighet med de penningpolitiska besluten. Dessutom ansvarar avdelningen för den löpande marknadsbevakningen. Avdelningen för penningpolitik ansvarar för den ekonomiska analys som ger underlag för de beslut som fattas för att uppfylla målet om ett fast penningvärde. Avdelningen följer och analyserar konjunktur- och prisutvecklingen samt ansvarar för statistik över finansmarknaden och betalningsbalansen. Inom avdelningen finns även forskningsenhet. BILAGA 1 AVDELNINGAR OCH DERAS UPPGIFTER Avdelningen för verksamhetssupport ansvarar för arbete med itstöd, personalutveckling och kompetensförsörjning, upphandlingsstöd, kontors- och fastighetsservice, transporter, säkerhet, underlag för budget och bokslut samt löneadministration. Stabsavdelningen samordnar den löpande verksamheten och stöder direktionens styrning och kontroll samt den strategiska utvecklingen av bankens verksamhet. Den är också kansli åt fullmäktige, direktionen och ledningsgruppen. Stabsavdelningen samordnar kommunikationsarbete, arbetet med operativa och finansiella risker samt vissa avdelningsöverskridande projekt, till exempel utvecklingen av en e-kronapilot och stödet till centralbanker i utvecklingsländer genom så kallad teknisk assistans. Inom avdelningen finns också funktioner för dataskydd, regeluppföljning, informationssäkerhet, kontinuitetssamordning och juridiskt stöd. Internrevisionsavdelningen granskar och bedömer om riskhanteringen och styrnings- och ledningsprocesserna är ändamålsenliga med tanke på målen för verksamhet. Avdelningen medverkar även till att effektivisera och förbättra dessa delar av verksamheten. besvarar ett stort antal remisser. Alla remissyttranden från finns publicerade på webbplats . Avdelningscheferna ansvarar för att hantera remisserna inom respektive avdelnings ansvarsområde. I avdelningschefens ansvar ingår att lämna underlag för bedömningen av om ett remissyttrande ska beslutas av direktionen eller avdelningschefen. Om yttrandet ska beslutas av direktionen ska avdelningschefen lägga fram ett förslag till yttrande till direktionen. Ansvaret för övergripande samordning och administration kring remissarbetet ligger på stabsavdelningen. yttrade sig över totalt 32 remisser som bland annat rörde tillsyn på det finansiella området och förslag till åtgärder för att stärka stabiliteten i det finansiella systemet. De flesta remisserna besvarades av de berörda avdelningscheferna. Direktionen besvarade fyra remisser av särskild vikt: •betänkandet En ny riksbankslag (SOU 2019:46) •Förslag till ändring av föreskrifter om kontracykliskt buffertvärde •Förslag till allmänna råd om undantag från amorteringskrav på grund av särskilda skäl •betänkandet och bankunionen (SOU 2019:52). För innehållet i yttrandena hänvisas till webbplats. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2020 i ekonomisk vetenskap till minne 2020 tilldelades . Milgrom och . för deras förbättringar av auktionsteorin och uppfinningar av nya auktionsformat. Upptäckterna har gynnat hela kedjan vid en auktion: såväl köpare och säljare som skattebetalare. . Milgrom föddes i , och är professor vid i , . . föddes i , och arbetar också han som professor vid . För att uppmärksamma årets ekonomipris stod värd för Calling, ett digitalt seminarium för allmänheten i samarbete med Museum. Deltagarna fick lyssna till samtal om betydelse och höra mer om årets ekonomipristagare. Från deltog förste vice riksbankschef . hölls dessutom ett digitalt seminarium för medarbetare med pristagarna. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom en donation förband sig att ge såväl prissumman som ett belopp om av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och prisutdelning. beslutade att får lämna ett årligt tilläggsbidrag till eftersom kostnaderna för hanteringen av ekonomipriset har ökat. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till en eller flera personer som har utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagaren enligt samma principer som gäller för . Prissumman är också densamma. uppgick prissumman till . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. i ekonomisk vetenskap till minne har delats ut . Alla tidigare pristagare finns publicerade på webbplats . Arbetsgrupp för alternativa räntor som arbetade med att ta fram ett komplement och/eller alternativ till Stibor, och ge en rekommendation om denna ränta till marknaden. bestod av svenska banker med , , och som observatörer. Bokföring av utgifter för en anläggningstillgång som en tillgång i balansräkningen, i stället för som en kostnad i resultaträkningen. Anläggningstillgången skrivs sedan av över sin ekonomiska livslängd. (Se även avskrivning.) Alla anläggningstillgångar vars värde är större än ett halvt prisbasbelopp aktiveras. Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Exempel på sådana tillgångar är byggnader och inventarier. Motsatsen är omsättningstillgång. Fördelning av anskaffningskostnaden för en tillgång över det antal år som tillgången beräknas vara i bruk. Tillgångens värde i balansräkningen minskas med motsvarande summa . Belopp som reserveras i bokföringen för framtida kostnader. Slutlig reglering av skulder och fordringar mellan två banker, när pengar eller värdepapper överförs mellan dem. Internationellt regelverk för banker som huvudsakligen reglerar deras kapitaltäckning, det vill säga hur mycket kapital en bank måste hålla i förhållande till den risk den tar, och deras sätt att hantera likviditet. III har tagits fram av . Kommitté inom () som har ett internationellt samarbete kring frågor om banktillsyn och finansiell stabilitet. består av tillsynsmyndigheter och centralbanker från 28 olika länder. Den formulerar standarder och riktlinjer och utfärdar rekommendationer. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Dialogforum med syftet att främja funktionen hos den svenska marknaden för betaltjänster. I deltar 14 myndigheter och privata aktörer som har en viktig roll på betalningsmarknaden. BIS, för centralbanker med säte i . Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land , vanligtvis eller ett kvartal. BNP kan beräknas på flera olika sätt. Ett vanligt sätt är att summera värdet av allt som konsumeras, investeras och exporteras och sedan dra av värdet av det som importeras. BNP dividerat med antalet invånare i landet. CCP, central motpart som agerar mellanhand mellan köpare och säljare i en värdepapperstransaktion. På så vis får parterna ingen risk mot varandra, utan i stället mot den centrala motparten. Kommitté inom () som ska främja säker och effektiv betalning, clearing och avveckling. Hette tidigare (). Finansiellt instrument som är kopplat till en underliggande tillgång, till exempel aktier eller valuta, och som innebär en överenskommelse mellan två parter om ett köp eller byte eller tidsperiod . De- rivatinstrumentets värde beror på värdeutvecklingen hos den underliggande tillgången. Att handla med derivatinstrument innebär att man spekulerar i hur värdet på den underliggande tillgången kommer att förändras som överenskommits. Derivatinstrument används ofta för att sprida och minimera risker. De vanligaste derivatinstrumenten är optioner, terminer och swappar (swapavtal). Värdet av en framtida betalning, med hänsyn tagen till räntan fram till betalningen. Beroende på syftet med beräkningen av det diskonterade värdet kan man välja att även ta hänsyn till inflationen. Myndighet som upprättar gemensamma reglerings- och tillsynsstandarder inom EU och utför stresstester på europeiska banker. Gemensam centralbank för de medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgifter anges i en stadga som är en del av . Samrådsorgan inom ECBS där centralbankschefer från alla EU-länder (även de som inte infört euron) samt ECB:s ordförande och vice ordförande ingår. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Forum för samarbete mellan ECB och de nationella centralbankerna i alla EU:s medlemsstater, både de som har infört euron och de som inte har det. Se även Eurosystemet. EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till och Europeiska kommissionen, som följer den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet. EFK består av högre tjänstemän från nationella myndigheter och centralbanker samt från och . Konstellation inom Europeiska unionens råd () som består av EU-ländernas ekonomi- och finansministrar. ansvarar för ekonomisk politik, skattefrågor, finansmarknader, kapitalrörelser och ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Oberoende EU-organ som ansvarar för makrotillsynen av det finansiella systemet inom unionen. Svensk värdepapperscentral som utför clearing och avveckling av transaktioner med svenska aktier och räntebärande värdepapper samt för register över vem som äger dem. som sköter penningpolitiken i euroområdet. Består av och de nationella centralbankerna i . Tillgång som kanske kommer att tillfalla , beroende på framtida möjliga händelser som är utanför kontroll. På grund av osäkerheten ska tillgången inte tas upp i balansräkningen, men ska nämnas i årsredovisningen. Marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De fyra viktigaste marknaderna är valutamarknaden, räntemarknaden, aktiemarknaden och derivatmarknaden. Diskussionsforum för frågor om finansiell stabilitet. I rådet deltar företrädare för regeringen, , och . Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten hos banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer, försäkringsbolag och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. FSB, Rådet för finansiell stabilitet som samordnar det arbete som nationella myndigheter och internationella regleringsorgan utför inom området finansiell stabilitet. är inte medlem, men representanter för medverkar ibland i olika arbetsgrupper. Internationell organisation som verkar för att det globala finansiella systemet ska vara stabilt och att det inte ska uppstå internationella finansiella kriser. IMF övervakar och analyserar utvecklingen i de 189 länder som är medlemmar. Organisationen ger också teknisk assistans och lånar ut pengar till länder som genomför ekonomiska anpassningsprogram. består av representanter för IMF:s 24 valkretsar, där varje valkrets innefattar ett land eller en grupp av länder. IMFC, International Monetary and Kommitté inom IMF som i praktiken (men inte formellt) bestämmer den huvudsakliga inriktningen för IMF:s arbete på kort och medellång sikt. Kommittén består, precis som , av en representant från varje valkrets, totalt 24 stycken. Ökning av den allmänna prisnivån, vilket innebär att pengarnas värde minskar. Inflationen mäts oftast som förändringen av KPI eller KPIF. Konto där de penningpolitiska motparterna deponerar pengar hos . Se även Stående faciliteter. Förbud för en ledamot av direktionen att söka eller ta emot instruktioner när ledamoten fullgör sina penningpolitiska uppgifter. Direktionsledmöters oberoende i penningpolitiska ställningstaganden grundar sig på regeringsformen och riksbankslagen. Forum där man diskuterar frågor kring kontanthanteringen i samhället. etablerades av 2006 och består av representanter för , banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel och berörda myndigheter. Statistiskt mått på prisnivån. Beräknas av () . KPIF, konsumentprisindex med fast bostadsränta Statistiskt mått på prisnivån som är målvariabel för inflationsmålet. Till skillnad från KPI påverkas inte KPIF direkt av förändringar i räntorna på hushållens bostadslån. KPIF beräknas av () . Tillgångar som snabbt kan användas för betalningar, till exempel kontanter eller kontotillgodohavanden. Betalningsförmåga på kort sikt, det vill säga förmåga att snabbt få fram likvida medel. Ordet kan användas om enskilda företag och organisationer eller om det finansiella systemet som helhet. Det kan också användas som synonym till likvida medel. Slutligen kan man även tala om värdepappers likviditet. Då syftar ordet på möjligheten att snabbt och till låg transaktionskostnad kunna omsätta värdepapperen i pengar. grundad av , , &Bodenfors och NFO Infratest (numera Kantar ) som bland annat publicerar Förtroendebarometern, en undersökning av förtroendet för samhällsinstitutioner, enskilda företag och massmedier. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. som procentuell förändring av priset på värdepapperet om räntan faller eller stiger . Informell grupp bestående av centralbankschefer och chefer för tillsynsmyndigheter i och . NBMF träffas för att diskutera eventuella risker som hotar den finansiella stabiliteten och makrotillsynsåtgärder för att hantera dessa. Nordiskt-baltiskt samarbete som gäller finansiell stabilitet, med fokus på krishanteringsfrågor. I samarbetet deltar finansdepartementen, centralbankerna samt tillsyns- och resolutionsmyndigheterna i de nordiska och baltiska NBSG träffas en gång . Man genomför också regelbundna krisövningar. Belopp som ett värdepapper är utställt på. För ett räntebärande värdepapper är det den summa som innehavaren får tillbaka på förfallodagen. För sedlar och mynt är det belopp som står på sedeln eller myntet. NPL, non-performing loan Lån där låntagaren har slutat betala avtalad ränta eller amorteringar. Kallas på svenska ibland för nödlidande lån. I de flesta länder klassas ett lån som NPL utan betalningar från låntagaren. Se även problemkrediter. Värdepapper som kan ges ut av staten, kommuner eller företag och som fungerar som ett slags lån. Den som köper en obligation lånar i praktiken ut en summa pengar till utgivaren och får ränta på dem. En obligation har normalt en fast löptid eller längre. När löptiden har gått ut betalar utgivaren tillbaka obligationens nominella belopp. Det finns också så kallade nollkupongobligationer där ingen ränta betalas ut. De säljs i stället till ett diskonterat värde. Åtgärder som en centralbank vidtar för att upprätthålla prisstabilitet (ett fast penningvärde). huvudsakliga verktyg för detta är reporäntan. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken, som är att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. genomför olika penningpolitiska transaktioner för att implementera penningpolitiken i praktiken. Detta gör framför allt med hjälp av marknadsoperationer och stående in- och utlåningsfaciliteter. Utöver det kan vid behov ta till andra åtgärder. Beslut som fattas utan att direktionen är samlad. När ett beslut fattas per capsulam lägger riksbankschefen fram ett beslutsförslag muntligt eller skriftligt till de enskilda direktionsledamöterna, varefter ledamöternas ståndpunkter samlas in och protokollförs. Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Målet om prisstabilitet, eller ett fast penningvärde som det kallas i riksbankslagen, definieras av som att inflationen, mätt som ökningen i KPIF, ska vara . Lån där sannolikheten för kreditförluster är förhöjd. Kallas även problemlån. Det finns ingen exakt definition för vad som ingår i begreppet. ordet synonymt med NPL (non-performing loans), men det kan också användas mer allmänt för lån som inte har klassats som NPL. PSD2, det andra betaltjänstdirektivet Europeiskt ramverk för reglering av betaltjänster på EU/EES inre marknad. Syftet med direktivet är bland annat att öka säkerheten vid betalningar, stärka konkurrensen på betaltjänstområdet och främja innovation av betaltjänster. prognos för reporäntan. Rekonstruktion eller avveckling av en krisande bank under ordnade former. Resolution används av staten som ett alternativ till konkurs för banker som bedöms vara systemviktiga (Too-Big-To-Fail). Syftet är att undvika en finansiell kris och att skattebetalarna inte ska behöva bära kostnaderna för bankens kollaps. Enligt EU:s krishanteringsdirektiv ska varje EU-land utse en speciell resolutionsmyndighet som ansvarar för att hantera krisande banker. Värdepapper med i regel en veckas löptid som ger ut och som kan köpas av penningpolitiska motparter. Riksbankscertifikaten fungerar som en typ av inlåning. Räntan som motparterna får när de placerar pengar i riksbankscertifikat är reporäntan. I balansräkningen redovisas riksbankscertifikaten under Emitterade skuldcertifikat. betalningssystem för stora betalningar i realtid. Deltagare i är banker, clearingorganisationer, Riksgälden och . Ränteintäkter från utlåning minus räntekostnader för upp- och inlåning. Derivatinstrument som innebär ett avtal mellan två parter om att byta ränteflöden med varandra, till exempel fast mot rörlig ränta och tvärtom. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statistik som produceras av myndigheter i . Oberoende undersökningsorganisation vid som mäter svenskarnas vanor och attityder. SOM står för Samhälle, Opinion och Massmedier. Analys av olika scenarier för att bedöma vilken motståndskraft exempelvis banker har mot oväntade och negativa händelser. Ränta som en centralbank sätter i penningpolitiskt syfte. styrränta är reporäntan.