frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Jord- bruksverket har haft på sig att rätta till problemen men it-systemen är fortfarande inte fullt utbyggda eller fungerande. Jag vill understryka att det är ledningens ansvar att se till att myndighetens uppgifter utförs på ett sätt som är rättssäkert, effektivt och enkelt. förtjänar allvarlig kritik för att den brustit i detta hänseende. 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D Jag har förståelse för de svårigheter som och stått inför med avseende på tillämpningen av det komplexa och svårtillgängliga re- gelverk som formar EU:s jordbrukspolitik. För länsstyrelsernas del tillkommer att de är beroende av att tillhandahåller ett komplett och fun- gerande it-system. Även med detta i beaktande kan jag inte se det som annat än fullständigt oacceptabelt att ärendehandläggningen i it-systemen inte fungerar fullt ut efter närmare arbete med frågan och att prövningen av de enskilda ärendena fortfarande inte heller görs i enlighet med grundläggande förvalt- ningsrättsliga krav. De knapphändiga yttranden som både och lämnat i detta ärende tyder på att myndigheterna inte har tagit frågorna på fullt allvar. Det är mycket bekymmersamt. Till följd av mina uttalanden och kritiken mot i län och skickar jag ett exemplar av detta beslut till och regeringen för kännedom. Jag har denna dag också fattat beslut i ett ärende som rör i och långsam handläggning av EU-stöd (JO:s dnr 4687-2019). O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Offentlighet och sekretess samt yttrande- och tryckfrihet En begäran från en skolledning om att få förhandsgranska en skoltidning var inte förenlig med tryckfrihetsförordningens censurförbud (Dnr 8013-2018) Beslutet i korthet: I en anmälan till JO uppgavs bl.a. att skolledningen för en gymnasieskola i hade krävt att få förhandsgranska en skoltidning före utgivning. Anmälaren ifrågasatte om agerandet är förenligt med tryck- frihetsförordningen. I beslutet konstaterar chefsJO att utredningen inte klargör om skol- ledningen verkligen genomfört någon förhandsgranskning av skoltidningen. ChefsJO finner vidare att det inte framgår att skolledningen har hindrat ut- givning, tryckning eller spridning av tidningen. ChefsJO gör emellertid bedömningen att skolledningen, redan genom att begära att få förhandsgran- ska tidningen, har påbörjat ett agerande som inte är förenligt med censurför- budet och tryckfrihetsförordningen. I en anmälan till JO klagade på stad, och gymnasiechefen . Han uppgav att det kommit fram uppgifter om att skol- ledningen på hade krävt att få förhandsgranska elev- tidningen före utgivning och att elevernas tryckfrihet därmed hade kränkts. AA framförde bl.a. följande: På framställer eleverna tidningen man. Tidningen trycks och pliktexemplar levereras enligt lag. I det senaste numret som kom ut angavs det att Elevkåren Teknis var ansvarig utgivare för tidningen. genomförde stad en kartlägg- ning av föreningslivet på bl.a. Av en rapport som re- dovisade resultatet av kartläggningen framgick att intervjuade personer bl.a. hade uppgett att gymnasiechefen skulle godkänna innehållet i tidningen flamman innan den publicerades. I en artikel i uppgav gymnasiechefen att skolans ledning krävde att få förhands- granska Vårflamman. i stad uppmanades att yttra sig över det som AA framförde i sin anmälan. Av yttrandet skulle det framgå hur skolledningens agerande förhållit sig till bl.a. 1 kap. 8 § tryckfrihetsförord- ningen (TF) i dess lydelse från . 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Nämnden beslutade att lämna följande yttrande: På har det funnits olika elevföreningar. Varje vårtermin i samband med valborgsmässofirandet ut- ges av Elevkåren på ”Vårflamman”. Vid Skolinspektionens tillsyn på 2013 upp- märksammades att det finns inslag i elevkårens verksamhet som inte över- ensstämmer med skolans värdegrund. exkluderande sammanslutningar där vissa elever ”väljs ut” och andra elever ”väljs bort”, samt föreningar vars verksamhet kan uppfattas som sexistisk och kränkande, indikerar en grundsyn att alla människor inte är lika mycket värda vilket inte är förenligt med den värdegrund som uttrycks i skollag och läroplan. Ett exempel på vad Skolinspektionen tar upp i sin rapport (Dnr 43- 2012:5404) är att ”Vårflamman” har teckningar av av- klädda flickor. Sedan Skolinspektionens tillsyn har flera åtgärder vidtagits på . Bland annat har likabehandlingsplanen uppdaterats och diskuterats i klassråd och programråd, förstelärarna har haft i sitt upp- drag att driva utvecklingen i värdegrundsarbetet och en jämställdhetsutbild- ning genomfördes med personalen. Andra åtgärder som vidtagits är att skolledningen bett om att få granska tidningen ”Vårflammans” innehåll före utgivning med hänvisning till skolhuvudmannens skyldighet att enligt Skollagens 6 kap. 10 § uppfylla skyldigheten att utreda omständigheter av- seende kränkande behandling i samband med verksamheten och i förekom- mande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra krän- kande behandling. Agerande i förhållande till Tryckfrihetsförordningen Tryckfriheten ger alla som vill rätt att sprida vilken information man vill i tryckt form så länge lagen följs. Tryckfrihetsförordningen reglerar rätten att uttrycka sig fritt men ska också verka för att skydda mot förtal och kränk- ningar. Tryckfrihetsförordningens 1 kap 8 § behandlar censurförbud och förbud mot andra hindrande åtgärder. Där framgår att det inte är tillåtet för en myn- dighet att, på grund av skriftens innehåll, hindra tryckning eller utgivning av en skrift, om åtgärden inte har stöd i Tryckfrihetsförordningen. Tryckfrihetsförordningens 7 kap 3-4 § behandlar frågor som rör förtal och förolämpning vilka är att anse som tryckfrihetsbrott. Tidningen ”Vår- flamman” har utgivits under en lång rad år med ett innehåll som varit präg- lat av inslag som är att anse som kränkande och förolämpande. Med hän- visning till Tryckfrihetsförordningens 7 kap 3-4 § samt Skollagens 6 kap 10 § har skolledningen vid agerat i förebyggande syfte genom att be om att få granska tidningens innehåll i förväg. Syftet med granskningen har varit att försäkra sig om att ingen elev på skolan riskerar att bli kränkt. BB, gymnasiechef i : Då ”Vårflamman” har sitt redaktionskontor på och tidningens innehåll produceras under eller i anslutning till skolförlagd tid, har ledningen för begärt att få granska tidning- ens innehåll före utgivning. Syftet har varit att förhindra att tidningens O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 innehåll ska uppfattas som kränkande. Skolledningens uppfattning är att dess agerande har stöd i såväl Skollagens 6 kap. 10 § som Tryckfrihetsför- ordning 1 kap. 8 § samt 7 kap. 3-4 §. Gymnasie- och utbildningsnämndens bedömning bedömer att tjänstepersonerna i inte har agerat i strid med Tryckfrihetsförordningen. Visserligen uttrycker Tryckfrihetsförordningens 1 kap. 8 § att det är förbjudet att censurera eller hindra tryckning eller ut- givning av en skrift, men Tryckfrihetsförordningen reglerar också, i 7 kap 3-4 § skyddet mot förtal och kränkning. Med hänsyn till att tidningen ges ut i samband med Kortegen, där de ingående fordonen i nämnda Kortege byggs av elever på skolan, där fordonen byggs på skolans område och där såväl eleverna som allmänheten uppfattar att det är skolan som har det yt- tersta ansvaret för aktiviteterna, anser nämnden att den har ett ansvar för att elever inte kränks eller förtalas genom dessa aktiviteter, där bl a ”Vårflam- man” ingår. Nämnden anser således att tjänstepersonerna agerat på ett sätt som inte strider mot Tryckfrihetsförordningens regler. AAkommenterade nämndens yttrande och uppgav bl.a. att skolledningen även hade krävt att få förhandsgranska Vårflamman. I ett beslut anförde chefsJO följande: Enligt 2 kap. 1 § första stycket 1 regeringsformen (RF) är varje medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet. Med yttrandefrihet avses frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Av 1 kap. 1 § TF framgår bl.a. följande: Tryckfriheten syftar till att säker- ställa ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konst- närligt skapande. Tryckfriheten innebär en frihet för var och en att i tryckt skrift uttrycka tankar, åsikter och känslor samt att offentliggöra allmänna handlingar och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Tryckfriheten innebär också en rätt för var och en att ge ut skrifter utan att en myndighet eller ett annat allmänt organ hindrar det i förväg. Åtal för en skrifts innehåll får väckas först efter det att den har getts ut och då vid en domstol. För tryckfriheten får inga andra begränsningar finnas än de som följer av denna grundlag. I 1 kap. 8 § första stycket TF regleras det s.k. censurförbudet. Där anges att en skrift inte får granskas av en myndighet eller ett annat allmänt organ före tryckningen. Förbud mot tryckning får inte förekomma. I andra stycket anges att det inte heller är tillåtet för en myndighet eller ett annat allmänt organ att, på grund av skriftens innehåll, hindra tryckning eller utgivning av en skrift, om åtgärden inte har stöd i denna grundlag. Detsamma gäller i fråga om hinder mot spridning av en skrift bland allmänheten. I 7 kap. 3 och 4 §§ TF regleras tryckfrihetsbrotten förtal respektive föro- lämpning. Enligt 7 kap. 1 § TF ska de gärningarna anses vara tryckfrihetsbrott om de begås i en tryckt skrift och är straffbara enligt lag. I 8 och 9 kap. TF finns särskilda regler om ansvar för tryckfrihetsbrott samt om tillsyn och åtal. 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Såvitt framgår av utredningen är Vårflamman en sådan tryckt skrift som om- fattas av bestämmelserna i . Tidningen har sitt redaktionskontor på , och dess innehåll produceras under eller i anslutning till skolförlagd tid. Skolan eller skolledningen är emellertid inte ansvarig utgivare, utan det är Elevkåren Teknis . Nämnden har i sitt yttrande till JO bekräftat att skolledningen har begärt att få förhandsgranska Vårflamman före utgivning men inte ansett att det strider mot TF. Enligt nämnden har Vårflamman under en lång rad av år utgivits med ett innehåll som har präglats av kränkande och förolämpande inslag. Syftet med skolledningens begäran om förhandsgranskning var, enligt nämnden, att för- säkra sig om att ingen elev på skolan skulle bli kränkt eller förolämpad. Nämn- den har i detta sammanhang hänvisat till att Vårflamman är en del i de aktivi- teter som bedrivs på skolan och att nämnden som skolhuvudman har ett ansvar enligt skollagen för att motverka kränkande behandling. Nämnden har också hänvisat till om tryckfrihetsbrotten förtal och förolämpning. Det är för mig självklart att man från nämndens och skolledningens sida inte ska acceptera kränkande behandling inom skolans verksamhet. Som huvudman har nämnden också en skyldighet enligt skollagen (2010:800) att vidta åtgärder för att påverka bl.a. de värderingar som råder på skolan. De åtgärder som vidtas får dock inte strida mot lag (jfr mitt beslut denna dag i dnr 5922-2018 m.fl.). Ett av huvudsyftena med tryckfriheten är att en skrift alltid ska kunna of- fentliggöras före ett eventuellt ingripande mot dess innehåll. TF har därför kon- struerats så att åtgärder med anledning av innehållet i en skrift får vidtas först i efterhand. Censurförbudet i TF är således undantagslöst. Den som företräder det allmänna har ett särskilt ansvar för att upprätthålla vår grundlagsskyddade tryckfrihet. I detta ligger att stor försiktighet måste vi- sas när företrädare för det allmänna överväger att vidta åtgärder med anledning av vad som ska publiceras eller har publicerats i sådana medier som skyddas av TF. Utredningen klargör inte om skolledningen verkligen genomfört någon för- handsgranskning av Vårflamman. Det framgår inte heller att skolledningen har hindrat utgivning, tryckning eller spridning av tidningen. Företrädare för en myndighet ska emellertid inte ta initiativ till åtgärder som det inte finns laglig grund för. Redan genom att begära att få förhandsgranska Vårflamman har skolledningen påbörjat ett agerande som inte är förenligt med censurförbudet och TF. förtjänar därför kritik. Vad som i övrigt har framkommit föranleder inget yttrande eller uttalande från min sida. O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 En rådman vid en tingsrätt har hanterat skyddade personuppgifter i en tvistemålsdom på ett bristfälligt sätt (Dnr 3562-2019) Beslutet i korthet: AA, som hade skyddade personuppgifter, var part i ett familjemål vid tingsrätten. I domen förordnade tingsrätten om ett visst um- gänge mellan barnet och CC. Umgänget skulle enligt domen bl.a. inle- das i en umgängeslokal i en viss kommun och AA skulle lämna och hämta BB i umgängeslokalen. I en partsbilaga till domen fanns AA:s namn och personnummer samt en boxadress. Domen saknade ett s.k. sekretessförordnande i domslutet. JO gör uttalanden om 21 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagens till- lämplighet på en boxadress och om innebörden av att en partsbilaga är en del av ett avgörande. I beslutet får den ansvariga domaren kritik för att AA:s skyddade personuppgifter till följd av att sekretessförordnande saknades blev offentliga. Rådmannen får även kritik för att domslutet saknade ett förordnande om umgängesstöd i enlighet med den rättsliga regleringen i 6 kap. 15 c § föräld- rabalken och för otydlighet i samband med utformningen av domen i det avseendet. Enligt JO kan det inte uteslutas att utformningen av domstolarnas mål- hanteringssystem och hur en partsbilaga upprättas och knyts till ett av- görande kan ha betydelse för misstag när det gäller frågor om sekretessför- ordnanden. Av bl.a. det skälet skickar JO en kopia av beslutet till Domstols- verket för kännedom. I en anmälan till JO klagade , genom ombud, på och gjorde gällande att tingsrätten hade brustit i noggrannhet vid hanteringen av hennes skyddade personuppgifter i ett familjemål. AA uppgav sammanfattningsvis föl- jande. Redan när målet inleddes kände tingsrätten till att hon och barnet hade sekretesskyddade personuppgifter (s.k. sekretessmarkering) efter det att pap- pan CC hade dömts för våldsbrott mot henne. Det fanns en hedersproblematik och risk för att CC skulle kunna söka upp henne och barnet. Förskolan ville t.ex. inte medverka i vårdnadsutredningen av rädsla för att röja boendekommu- nen. Vid huvudförhandlingen deltog hon via videolänk så att hennes och bar- nets boendeort inte skulle röjas. När frågan togs upp om att ha ett umgänge mellan barnet och CC med ett s.k. umgängesstöd, motsatte hon sig att något umgänge skulle ske främst av den anledningen att CC då skulle kunna ta reda på var hon och barnet befann sig. Trots hennes invändningar förordnade tingsrätten i domen om ett umgänge mellan BB och CC. Dessutom förordnade tingsrätten att det inledande um- gänget skulle ske i en umgängeslokal i hennes och barnets boendekommun. Därmed offentliggjorde tingsrätten vilken kommun som hon och BB var bo- 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T satta i som tingsrätten i domen framhävde att de hade sekretesskyd- JO hämtade in och granskade ett dagboksblad och tingsrättens dom i målet samt tingsrättens beslut om rättelse av viss del av domslutet (avsåg en angiven tid för umgänget). Av tingsrättens dom framgick bl.a. följande: Under ”Bakgrund” i domen (s. 3) antecknades att AA och BB hade sekre- tessbelagda personuppgifter och därför bodde på okänd adress och att CC var bosatt i . Under domshuvudet på förstasidan av domen angavs käranden enligt föl- jande: AA[AA:s för- och efternamn, JO:s anm.], se Partsbilaga sekretess c/o Advokat […] Genom förordnande i domslutet, punkten 2, första strecksatsen, fastställdes att BBskulle ha rätt till umgänge med CC i en umgängeslokal som låg på en viss gatuadress i en angiven kommun samt att AA skulle lämna och hämta BB i umgängeslokalen. I domskälen (s. 14 f.) redovisades de överväganden som tingsrätten gjorde i umgängesfrågan, vilka mynnade ut i bedömningen att BB inte skulle fara illa av att ha ett umgänge med CC. Det var enligt tingsrättens mening emellertid lämpligt att det inledande umgänget skulle ske med ett s.k. umgängesstöd. JO begärde därefter in och granskade den partsbilaga som det hänvisades till på förstasidan av domen. Partsbilagan innehöll AA:s namn och personnum- mer, därefter en boxadress och slutligen ett postnummer samt ort. JO tog också del av AA:s överklagande till samt dagboksbladet och det slutliga beslutet i hovrättens mål. JO:s remiss och tingsrättens remissvar JO uppmanade tingsrätten att lämna upplysningar om och yttra sig över föl- jande: 1.Vilka överväganden gjorde tingsrätten i fråga om sekretess för de uppgifter som angavs i partsbilagan till domen (jfr 43 kap. 8 § offentlighets- och sek- retesslagen [2009:400], OSL)? 2.Hur förhöll sig utformningen av domslutet, punkten 2, första strecksatsen, till domskälen och till bestämmelserna i 6 kap. 15 c § , FB? 3.Gjorde tingsrätten vid utformningen av domslutet, punkten 2, första streck- satsen, några överväganden i fråga om sekretess mot bakgrund av att AA enligt domen hade sekretessbelagda personuppgifter? O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 4.Vilka kontroller gjordes av domen och partsbilagan i sekretesshänseende innan domen expedierades? 5.Om tingsrätten hade några rutiner eller riktlinjer i övrigt gällande hanter- ingen av sekretesskyddade personuppgifter i verksamhetsstödet samt i domar och beslut, skulle dessa ges in tillsammans med remissvaret. Tingsrätten (lagmannen ) lämnade ett remissvar tillsammans med ett ytt- rande från rådmannen . GG uppgav följande: 1.Redogörelse för de omständigheter som anspråket hänför sig till Målet anhängiggjordes vid ge- nom att AA genom sitt ombud, advokaten , väckte talan mot maken med yrkande om äktenskapsskillnad och ensam vårdnad om parternas … BB, född . Vårdnadsyrkandet framställdes även interimistiskt. AA:s adress angavs till ombudet och hon uppmärksammade tingsrätten på att den riktiga adressen var sekretesskyddad. Ansökan om rättshjälp bifogades och rättshjälp beviljades . Adressen till AA uppgavs inte heller i ansökan. Sedan det uppdagats att var fel fo- rum, överlämnades målet efter samråd med ombudet till CC:s hemvistfo- rum . Det överflyttade målet sekretessmarkerades av i målhan- teringssystemet . AA med adress registrerades som Sekretess i . Ansvarig domare blev rådmannen . Stämning med kallelse till muntlig förberedelse utfärdades av och skickades till CC. Även DD och AA kallades till sammanträdet, varvid AAi sin kallelse benämndes som Sekretess och detsamma gällde hennes adress. begärde tingsrätten enligt 6 kap. 20 § andra stycket för- äldrabalken snabbupplysningar från i kom- mun, vilken på telefon meddelade tingsrätten att barnet inte var folkbokfört i och att någon upplysning därför inte kunde lämnas. DD uppgav telefonledes – på fråga från rätten – vilken kommun barnet var folkbokfört i, varpå tingsrätten be- gärde snabbupplysningar från denna kommun. Denna angavs i handlingen och registrerades i såsom Sekretess KOM med sekretessmarkering. Personbevis för barnet inkom dagen därpå och sekretessmarkerades. Advo- katen EE förordnades till god man för CC enligt 18 kap. 1 § äktenskapsbal- ken . flyttades sammanträdet till . HH be- slutade att återkalla begäran om snabbupplysningar från barnets hemkommun. I stället begärdes ånyo snabbupplysningar från Soci- alförvaltningen i , varvid särskilt angavs att tingsrätten förutsatte att förvaltningen samarbetade med kärandens hemkommun och att svaranden syntes upparbetat hemvist i . HH med te- lefonnummer angavs som kontaktperson. meddelade EE att CC numera ställt advokaten som ombud för sig, varefter denne inkom med fullmakt från CC och rättshjälpsansökan. Rätts- hjälp beviljades och tiden för muntlig förberedelse ändrades på nytt, på begäran av FF och till . yr- kade CC för egen del visst umgänge med … inkom snabbupplysningar från i . hölls muntlig förberedelse under ledning av HH med käranden och hennes ombud närvarande genom ljud- och bild- överföring. Frågan om lämpligheten med umgänge med hänsyn till sva- randens skyddade adress väcktes av DD, som återkallade kärandens inte- 2 021 /2 2:JO1 O F F E N T L I G H E T O C H S E K R E T E S S S A M T Y T T R A N D E - O C H T R Y C K F R I H E T Tingsrätten uppdrog sedan åt i Hede- mora kommun att i samråd med socialnämnden i kärandens boendekom- mun verkställa en vårdnads- och umgängesutredning att ges in till tingsrät- ten . beslutade tingsrätten att äktenskapsskillnaden skulle föregås av betänketid räknad från . expedierades protokollet från den muntliga förberedel- sen, vari kärandens personnummer inte angavs och adressen hänvisade till Partsbilaga Sekretess. I bilagan fanns en boxadress till käranden i hennes hemkommun uppgiven, men bilagan synes inte ha skickats ut med proto- kollet. entledigades den gode mannen och tillerkändes begärd ersättning av allmänna medel. Vissa problem med begärd utredning upp- kom och socialförvaltningen i kärandens hemkommun kontaktade under- tecknad i frågan. Problemen reddes ut och i begärde anstånd med yttrande till , vilket medgavs. Nytt anstånd till be- och beviljades . Vårdnads- och umgängesutred- ningen inkom . I denna angavs ingenstans var käran- den och hennes … bodde. Det rekommenderades umgänge med umgänges- stöd att börja . HHdeldom på äktenskapsskillnad. I domen angavs kärandens adress c/o ombudet. En partsbilaga fanns visserligen upprättad med kärandens ovan- nämnda boxadress, men den bilagan synes inte ha expedierats till parterna. begärde tingsrätten av i He- demora kommun att den skulle undersöka förutsättningarna för kärandens hemkommun att bistå med umgängesstöd. Att begäran riktades till Hede- mora och inte till kärandens hemkommun, berodde på att tingsrätten ville undvika att uppgift om vistelseorten röjdes. yttrade sig i och uppgav då att kärandens hemkommun kunde ordna umgänge i lokal med två umgängesstödjare när- varande varannan lördag. Huvudförhandling i målet hölls med rätten bestående av HH och tre nämndemän. Dom skulle sedan meddelas men flyttades på grund av rådande arbetsbe- lastning till . Dom i målet meddelades följdriktigt . På domens första sida angavs AA:s adress till c/o Advokat . Det fanns visserligen alldeles efter AA:s namn en anteckning om en Parts- bilaga sekretess, men denna bilaga (som i och för sig upprättats och inne- höll den tidigare omnämnda boxadressen) torde inte ha menats eller upp- fattats som en del av domen och har heller inte expedierats till parterna. I domslutet anförtroddes AA ensam vårdnad om … samt angavs bland annat: ”… BB skall ha rätt till umgänge med CC enligt följande. – Från till varannan – 16.00, jämna veckor, i umgängeslokal med adress … [gatunamn med num- mer och kommun, JO:s anm.] …”. Av domskälen på sid 16y kan uttydas att det var socialförvaltningen i AA:s boendekommun som ordnade med um- gängesstödet. Domen överklagades av bägge parter till , som vägrade prövningstillstånd. Enligt 21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess hos alla myndigheter (även domstolar) för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upp- lysningar om var den enskilde bor, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde kan komma att utsättas för hot eller våld eller annat allvar- ligt men om uppgiften röjs.