frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — arbete styrs av en strategisk plan, en årlig verksamhetsplan och interna regelverk i form av policyer, regler och rutinbeskrivningar. Figur 1 målbild 2019–2022 beslutade direktionen om en ny strategisk plan som anger inriktningen för utvecklingsarbete . Där formuleras tre övergripande mål och uppdrag för verksamheten: Prisstabilitet, Säkra och effektiva betalningar och Ett stabilt finansiellt system. För att vi ska klara av att nå våra mål även när förutsättningarna för vårt arbete förändras formulerades en vision , att behöver vara ”en nytänkande centralbank med hög beredskap”. Fem strategiska prioriteringar ska hjälpa att uppnå visionen: En betalmarknad för framtiden, Kommunikation i nya former, Uppdaterad omvärldsanalys, Stärkt beredskap och Utvecklande arbetsplats. Dessa prioriteringar har konkretiserats i tjugo strategiska initiativ som genomförs via handlingsplaner i den årliga verksamhetsplanen. mål för olika verksamhetsområden följs upp med hjälp av indikatorer i verksamhetsplanen. Efter varje tertial får direktionen uppföljningsrapporter som sammanfattar statusen för indikatorerna, handlingsplanerna för utvecklingsarbetet, budgeten och de operativa och finansiella riskerna. I samband med uppföljningen diskuteras vilka eventuella behov av åtgärder eller omprioriteringar som resultatet ger upphov till. Omprioriteringar på grund av coronapandemin Visionen att vara ”en nytänkande centralbank med hög beredskap” och de strategiska prioriteringarna är i högsta grad relevanta även givet coronapandemin. Men ett antal planerade utvecklingsprojekt försenades till följd av pandemin i och med att fokuserade på att genomföra krisåtgärder för att stödja den svenska ekonomin och stärka dess förmåga att ta sig igenom krisen. Dessutom bidrog krisen till förseningar i övergången till en ny it-driftsleverantör, vilket i sin tur påverkade många projekt som är beroende av itresurser. Under årets uppföljningar och i höstens arbete med verksamhetsplanen för 2021 diskuterades kort- och långsiktiga effekter av krisen. på våra arbetsformer till vilka konsekvenser pandemin kan få för våra huvud- En slutsats är att kommer att behöva fort- sätta att utveckla krisberedskapen, it-stödet och förmågan att utföra olika typer Det bidrar i sin tur till att kommer att behöva anställa mer personal än vad som prognostiserats vid tidigare beslut om den strategiska planen. Intern krishantering under coronapandemin Coronapandemin satte stort avtryck i verksamhet . Krisledningen, som består av ledningsgrupp, aktiverades för att samordna den interna krishanteringen. Ett flertal åtgärder genomfördes för att begränsa smittspridningen bland medarbetare. har följt råd och rekommendationer och under merparten av året arbetade en övervägande del av medarbetare hemifrån. Avvägningar gjordes löpande mellan behovet av distansarbete och verksamhetens behov av att ha medarbetare på plats i . Av psykosociala skäl fick medarbetarna möjlighet att någorlunda regelbundet rotera mellan arbete hemifrån och arbete i . följde löpande upp medarbetarnas arbetssituation, såväl via deras närmsta chefer som via regelbundna enkäter. Krisledningen tog också fram riktlinjer för externa besök i riksbankshuset och för tjänsteresor. Medarbetarna fick löpande information via sina chefer, genom information på intranätet och vid digitala möten med ledning. verksamhet leds av sex direktionsledamöter som utses av riksbanksfullmäktige. Fullmäktige består av representanter utsedda av . är organiserad i sju avdelningar, som i sin tur består av olika enheter. I ledningsgrupp ingår sex avdelningschefer och kommunikationschefen. Inga större organisatoriska förändringar genomfördes . leds av en direktion som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för bankens verksamhet, medan fullmäktige utser ledamöterna i direktionen och fastställer arbetsordning. var organiserad i sju avdelningar (se figur 2 och bilaga 1). En ledningsgrupp bestående av cheferna för samtliga avdelningar utom internrevisionsavdelningen har till uppgift att samordna och följa upp verksamheten. Chefen för kommunikationsenheten ingår också i ledningsgruppen, och chefen för stabsavdelningen är ordförande. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöter och suppleanter utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Nuvarande fullmäktige utsågs efter valet . Fullmäktige väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , 2020/21:RB1 ORGANISATION Fölster, , , , ClasGöran , , och . Fullmäktige utser ledamöterna i direktion och beslutar om deras löne- och anställningsvillkor. Fullmäktige fastställer också arbetsordning som anger hur övergripande organisation ser ut och reglerar vissa lednings- och beslutsfrågor. Fullmäktige beslutar också om utformningen av sedlar och mynt. Fullmäktige lämnar förslag till om hur resultat ska disponeras och yttrar sig till i fråga om direktionsledamöternas ansvarsfrihet. Enligt förarbetena till ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank har fullmäktige dessutom till uppgift att följa och kontrollera hur bedriver sin verksamhet och hur direktionsledamöterna leder verksamheten. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande får närvara vid och yttra sig under direktionens sammanträden, men de har inte förslags- eller rösträtt. Fullmäktige har även en revisionsfunktion vars arbete utförs av externa konsulter. Direktionen samråder med fullmäktige om framställningar och formella skrivelser med förslag till och regeringen som avser ändringar i författningar eller andra åtgärder från statens sida. Fullmäktige lämnar dessutom remissyttranden inom sitt verksamhetsområde. Ordföranden och vice ordföranden lämnar vanligtvis en redovisning om fullmäktiges arbete till finansutskott. sammanträdde fullmäktige vid nio tillfällen. En redogörelse för fullmäktiges verksamhet presenteras i fullmäktiges framställning till 2020/21:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. direktion består av sex ledamöter med mandatperioder på fem eller . Fullmäktige utser en ordförande i direktionen som ska vara chef för och minst en vice ordförande som ska vara förste vice riksbankschef. Direktionen har ett gemensamt ansvar för verksamhetens inriktning, utveckling och effektivitet. Direktionen fastställer organisation mer i detalj i Instruktionen för riksbank. Vidare fattar direktionen beslut om penning- och valutapolitiken, betydelsefulla frågor inom området finansiell stabilitet, betalningsfrågor och om . Di- rektionen beslutar också om strategiska mål, verksamhetsplan och budget. Riksbankschefen har i uppdrag att följa upp verksamheten mot fastställda planer och mot den beslutade budgeten. Riksbankschefen är också chef för avdelningscheferna. Direktionen fattar gemensamma beslut vid sina sammanträden. höll direktionen totalt 27 sammanträden (varav 10 penningpolitiska möten). Därutöver har direktionen fattat 24 beslut per capsulam. Direktionen ska minst lämna en skriftlig redogörelse för penningpolitiken till finansutskott. deltog direktionsledamöter i vid två öppna utfrågningar om penningpolitiken och en öppen utfrågning om finansiell stabilitet. bestod direktionen av följande ledamöter: är riksbankschef och ordförande i direktionen. Han tillträdde posten . har han fått sitt mandat förlängt två gånger av fullmäktige, senast . är medlem i Europeiska () allmänna råd och förste vice ordförande i (). Vidare är han ledamot av () styrelse och ordförande i Committee (BRC). är representant i Internationella valutafondens (IMF) guvernörsstyrelse, ledamot i () och medlem i Finansiella stabilitetsrådet. är förste vice riksbankschef . Hon tillträdde posten som vice riksbankschef för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat fram till och med . Hon representerar i () och i (). Hon är även riksbankschefens ställföreträdare i ECB:s allmänna råd samt ledamot i och ledamot i dess rådgivande tekniska kommitté (ATC). Vidare är ordförande i , och medlem i Finansiella stabilitetsrådet. är vice riksbankschef för en mandatperiod . Hon representerar i IMF-samarbetet mellan , , och (G4) och i Nordisk-baltiska mo- 2020/21:RB1 ORGANISATION netära och finansiella kommittén (NBMFC). Vidare är representant i for Greening the (). Hon är även ställföreträdare i Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC-deputies) och ansvarar för tekniska assistans (TA). är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod . fick han ett förlängt mandat . Han representerar i Working Party 3 (WP3), (), () for Europe (RCG-E) och Bellagiogruppen. Per är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat fram till . Han representerar i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK) och () inom BIS. Vidare är Per riksbankschefens ställföreträdare i . är vice riksbankschef. Han tillträdde posten för en mandatperiod och fick ett förlängt mandat . Han representerar i () och i for Europe (RCG-E). är han en av två ordföranden för FSB RCG-E. Om en direktionsledamot vill ta ett sidouppdrag vid sidan om anställningen vid godkänns detta av fullmäktige och prövas . är invald som ledamot i (Iva). Uppdraget är vilande. Han är även styrelseordförande i . är ”research fellow” vid . är ledamot i skattevetenskapliga forskningsrådet och Skatteakademien. Därutöver är han affilierad professor vid och . deltog även i expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi. Ett fast penningvärde – prisstabilitet med en förhållandevis god tillväxt och en stark utveckling på arbetsmarknaden innebar coronapandemin ett kraftigt trendbrott. BNP beräknas ha fallit enligt prognos , medan sysselsättningsgraden minskade med och arbetslösheten steg med . Inflationen (KPIF), som varit nära målet på , sjönk kraftigt och var i genomsnitt . En stor del av de penningpolitiska åtgärderna inriktades på att säkerställa att kreditförsörjningen i ekonomin fungerade och att de räntor som hushåll och företag möter förblev låga, genom bland annat omfattande köp av obligationer och utlåning till företag via banker. Reporäntan hölls kvar på . Den ekonomiska utvecklingen präglades av effekterna av coronapandemin. började omfattande restriktioner att införas runt om i världen för att begränsa spridningen av det nya coronaviruset. Restriktionerna och människors oro för viruset lamslog mycket av den ekonomiska aktiviteten med kraftiga produktionsfall i och omvärlden som följd. Det svenska BNP-fallet var dock något mindre än i omvärlden (se diagram 1). avtog smittspridningen och en ekonomisk återhämtning kunde skönjas. En rad ekonomisk-politiska stimulanser bidrog också till detta. Men den positiva utvecklingen bröts när en andra våg av smitta drabbade bland annat . Striktare restriktioner infördes i många länder och den ekonomiska återhämtningen blev därmed mer osäker. När coronapandemin bröt ut med full kraft uppstod en kraftig turbulens på de finansiella marknaderna med stora börsfall, stigande ränteskillnader mellan riskfyllda obligationer och statsobligationer samt en hög volatilitet. I samband med detta satte in en rad åtgärder för att underlätta kreditgivningen och säkerställa att ränteskillnaderna kunde förbli låga. Ränteskillnaderna på de svenska räntemarknaderna återgick därmed förhållandevis snabbt till tidigare nivåer (se diagram 2). Även börsen återhämtade sig snabbt. Den svenska kronan försvagades mot flera valutor under den inledande fasen av pandemin, vilket avspeglade sig i att kronindex (KIX) steg – ett högre index betyder att kronan är svag (se diagram 3). Efter den inledande försvagningen förstärktes kronan trendmässigt . Det kan ha haft flera orsaker, bland annat att utsikterna för den svenska ekonomin och de svenska statsfinanserna såg relativt goda ut . Dessutom fortsatte den stora riskaptiten bland investerarna , vilket sannolikt också var en bidragande orsak. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Energipriserna föll och detta dämpade KPIF-inflationen. Men även en oväntat stor justering av vikterna i KPI-beräkningen i samband med utfallet för januari bidrog till att takten i prisökningarna blev lägre. KPIF- inflationen har fallit från till att ligga mellan under större delen av 2020 (se diagram 4). Den kraftiga inbromsningen i ekonomin skapade oro för att de långsiktiga inflationsförväntningarna () också skulle minska, men nedgången i dessa blev förhållandevis måttlig och förväntningarna var ganska (se diagram 5). Diagram 1 BNP-tillväxten i och omvärlden Årlig procentuell förändring Anm.: BNP i omvärlden är sammanvägd med vikterna i kronindex, KIX. Streckade linjer avser prognos . Diagrammet visar den senaste utfallsserien, vilken kom efter prognos . Källor: Nationella källor, SCB och . ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Diagram 2 Ränteskillnader mellan olika obligationsslag och statsobligationer Anm.: Nollkupongräntor beräknade med Nelson-Siegel-metoden. Serien företagsobligation illustrerar en heterogen grupp av obligationer för företag med kreditbetyg motsvarande BBB eller bättre. Kommunobligationer är utgivna av Kommuninvest i . Källor: Macrobond, och . Diagram 3 Kronans nominella växelkurs mot KIX, euron och amerikanska dollarn Index, = 100 Anm.: KIX (kronindex) är ett viktat genomsnitt mot valutor i 32 länder som är viktiga för handel med omvärlden. Ett högre värde indikerar en svagare växelkurs. Källor: Nationella källor och . 2020/21:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Diagram 4 Inflation mätt med KPIF, KPIF exklusive energi och KPI Årlig procentuell förändring Anm.: KPIF är KPI med fast ränta. Streckade linjer avser prognos . Källor: SCB och . Diagram 5 Inflationsförväntningar bland penningmarknadens aktörer Källa: TNS Prospera. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Penningpolitiken och de penningpolitiska mötena direktion beslutade att hålla fem ordinarie penningpolitiska möten (en minskning med ett möte från tidigare sex). Dessutom hölls fem extrainsatta penningpolitiska möten där direktionen också beslutade om penningpolitiska åtgärder. I anslutning till de ordinarie mötena publicerades en penningpolitisk rapport med prognoser för bland annat reporäntan och inflationen. I likhet med många andra centralbanker inriktade sina penningpolitiska åtgärder under coronapandemin på att se till att kreditförsörjningen i ekonomin fungerade och att räntorna som hushåll och företag möter förblev låga. satte in en lång rad åtgärder som sammanfattas i tabell 1. Diagram 6 och 7 sammanfattar obligationsköpen och diagram 8 visar reporäntan och reporäntebanan vid de ordinarie penningpolitiska beslutstillfällena. Inför det penningpolitiska mötet hade den ekonomiska utvecklingen både i och globalt i stora drag varit i linje med prognoserna i den penningpolitiska rapporten . Det nya coronaviruset bidrog dock till att öka osäkerheten. På mötet lämnades reporäntan oförändrad på . Prognosen för reporäntan lämnades också oförändrad och den indikerade att reporäntan skulle vara oförändrad under i stort sett hela prognosperioden. spreds det nya coronaviruset i en allt snabbare takt och den globala ekonomin började påverkas alltmer. Turbulensen på de finansiella marknaderna innebar att finansieringssituationen för företagen riskerade att snabbt försämras, framför allt för små och medelstora företag. hölls därför ett extrainsatt penningpolitiskt möte där direktionen beslutade om riktade åtgärder för att trygga kreditförsörjningen genom ett program för företagsutlåning via banker. Programmet innebar bland annat att banker som är penningpolitiska motparter sammantaget får låna med löptid för vidareutlåning till företag. , , hölls ytterligare ett extrainsatt penningpolitiskt möte. Restriktionerna för att begränsa smittspridningen, i och utomlands, förväntades få stora konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen, särskilt inom flyg-, hotell- och resebranschen. Svensk BNP bedömdes falla med flera procent och sysselsättningen väntades minska kraftigt. Utvecklingen på de finansiella marknaderna indikerade att de svenska räntemarknaderna fungerade dåligt med allt större ränteskillnader mellan riskfyllda obligationer och statsobligationer. Direktionen beslutade därför om ytterligare åtgärder för att stödja kreditförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, bland annat beslutades att genomföra utökade köp av obligationer på . Nedstängningen av ekonomierna fortsatte i många länder och osäkerheten om hur stora de ekonomiska konsekvenserna skulle bli fortsatte också att öka. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Kontakterna med företagen i egen företagsundersökning indike- rade ett betydligt sämre läge än vid den föregående undersökningen bara två hölls ett tredje extrainsatt penningpolitiskt möte där direktionen beslutade att i penningpolitiskt syfte köpa bland annat före- tagsobligationer och företagscertifikat inom ramen för programmet för köp av obligationer och att erbjuda lån i amerikanska dollar. även om att sänka kraven på de säkerheter som bankerna kan använda när de Spridningen av coronaviruset fortsatte i snabb takt under resten av mars och Nedstängningen av många ekonomier i fortsatte och i ut- ökades restriktionerna för att minska smittspridningen. komma tydliga tecken på kraftiga nedgångar i den ekonomiska aktiviteten i Vid det fjärde extrainsatta penningpolitiska mötet be- slutade direktionen därför att inleda köpen av företagscertifikat, i enlighet med direktionens beslut från . Beslutet innebar köp av företagscertifikat utgivna i svenska kronor av svenska icke-finansiella företag till ett nominellt Vid det femte extrainsatta penningpolitiska mö- tet beslutade direktionen att inleda köpen av kommunobliga- tioner, inom ramen för det tidigare beslutade programmet . tet innebar att skulle köpa obligationer utgivna av svenska kom- muner och regioner samt Kommuninvest i till ett nominellt belopp Inför det ordinarie penningpolitiska mötet stod det klart att coronavi- ruset skulle drabba världens ekonomier mycket hårt. mötet beslutade direktionen att lämna reporäntan oförändrad på , men att inom ramen för tidigare fattade beslut, köpa stats- och bo- stadsobligationer för 18 respektive till och med september På grund av det osäkra läget visades ett scenario för reporäntan endast framåt där den var oförändrad på . pekade ny information sedan den förra penningpolitiska rapporten i april på att nedgången i den svenska BNP-tillväxten skulle bli i paritet med den under den globala finanskrisen. Dessutom väntades arbetslösheten fort- sätta att stiga och inflationen att ligga under målet. tecken på en början till återhämtning, men osäkerheten om utvecklingen var ändå fortsatt stor. På det penningpolitiska mötet beslutade direk- tionen om ytterligare penningpolitiska åtgärder för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Ramen för tillgångsköpen utökades från 300 till och programmet förlängdes . tionen beslutade också att börja köpa företagsobligationer, att sänka räntorna och förlänga löptiden på den utlåning som görs till bankerna. Reporäntan lämnades oförändrad på och prognosen för reporäntan indikerade att den skulle vara oförändrad under hela prognosperioden. Inför det penningpolitiska mötet var bedömningen att de pen- ningpolitiska åtgärderna hade bidragit till att mildra coronapandemins effekter på ekonomin och att åtgärderna hade gett förutsättningar för en ekonomisk ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET På det penningpolitiska mötet beslutade direktionen att lämna reporäntan oförändrad på och prognosen för reporäntan indikerade att den skulle vara oförändrad under hela prognosperioden. Direktionen beslutade också att fortsätta genomföra omfattande köp av obligationer och erbjuda likviditet inom alla de program som hade lanserats . Coronapandemin fortsatte att dominera utvecklingen i världsekonomin . En andra våg av smittspridning drabbade många länder i och skärpta restriktioner för att dämpa smittspridningen infördes på många håll. Tillväxtprognoserna reviderades ned för och omvärlden. Även inflationsutsikterna bedömdes bli lite svagare kommande år. På det penningpolitiska mötet beslutade direktionen bland annat att utöka ramen för värdepappersköp med , till ett sammanlagt nominellt belopp om , och att förlänga köpprogrammet till . Beslutet innebar också att öka takten i värdepappersköpen jämfört med fjärde kvartalet 2020. Dessutom skulle köpen nu även inkludera statsskuldväxlar och gröna stats- och kommunobligationer för att genomslaget på räntorna skulle bli så brett som möjligt. skulle också endast erbjuda sig att köpa företagsobligationer utgivna av företag som lever upp till internationella normer och standarder för hållbarhet. Reporäntan hölls oförändrad på och väntades vara kvar på den nivån . Vice riksbankscheferna reserverade sig mot beslutet att utöka programmet för värdepappersköp med och att inkludera statsskuldväxlar i programmet. Breman förespråkade att programmet i stället skulle utökas med . Flodén menade att borde utlova att penningpolitiken skulle förbli expansiv så länge det behövdes utan att nu besluta om köpbelopp för . De stödde övriga beslut. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Tabell 1 Penningpolitiska åtgärder under coronapandemin Program för lån till banker för Stödja kreditförsörjningen till icke-finansiella vidareutlåning till företag. Omfattande tillgångsköp av stats- Bidra till låga räntor i hela ekonomin och väl obligationer, kommunobligationer, fungerande kreditförsörjning och på så sätt skapa säkerställda obligationer, statsskuld- gynnsamma förutsättningar för ekonomin att växlar, företagsobligationer och före- återhämta sig och inflationen att stiga mot målet. Sänkt ränta i stående utlånings- Säkerställa att dagslåneräntan på marknaden för svenska kronor hamnar nära reporäntan. det billigare för bankerna att få tillgång till kredit Stärka bankernas tillgång till likviditet i svenska banker erbjuds låna mot säkerhet kronor för att underlätta deras finansiering och med tre respektive sex månaders löp- deras roll som kreditförsörjare för svenska före- tid till reporäntan. Lättade krav på säkerheter för att Stärka bankernas tillgång till likviditet i svenska Lån i amerikanska dollar. Stärka tillgången till likviditet i amerikanska dollar i det svenska finansiella systemet. Anm.: För en mer detaljerad beskrivning av åtgärder under coronapandemin och aktuellt utnyttjat belopp, se napandemin/riksbankens-atgarder-i-samband-med-coronapandemin/. ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Diagram 6 köp av säkerställda obligationer och statsobligationer Anm.: Statspapper inkluderar statsobligationer och statsskuldväxlar, men köptes inga statsskuldväxlar. Siffrorna visar de totala köpen inom ramen för de olika åtgärdsprogrammen och inte de aktuella innehaven . Diagram 7 köp av företagsobligationer, företagscertifikat och kommunobligationer Anm.: Siffrorna visar de totala köpen inom ramen för de olika åtgärdsprogrammen och inte de aktuella innehaven . 2020/21:RB1 ETT FAST PENNINGVÄRDE - PRISSTABILITET Diagram 8 Reporäntan och reporänteprognoser -0,5 -1 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Anm.: Den heldragna linjen är utfall (dagsdata) och de streckade linjerna är prognoser (kvartalsmedelvärden). Den marginella uppgången runt 2023 i en av reporänteprognoserna är prognosen i PPR februari. penningpolitik utvärderas av finansutskott. Till denna utvärdering sammanställer för penningpolitiken som publiceras som utvärderas. I denna rapport beskrivs bland annat hur inflationen och ekonomin utvecklades . Redogörelsen kommer att överlämnas till . strävar efter att stabilisera inflationen runt inflationsmålet men försöker också stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. En förutsättning för att kunna ta hänsyn till andra faktorer än inflationen är att förtroendet för inflationsmålet upprätthålls.