frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — Första stycket innebär en skyldighet för att överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid voteringstillfällen och andra uppgifter som arvodesnämnden behöver för sin prövning om nämnden så begär. I andra stycket anges vilka som ska beredas tillfälle att yttra sig i frågan om Det följer av förvaltningslagen att ledamoten måste få yttra sig, men i fråga om partigrupperna finns det skäl att klarlägga detta. Eftersom partigrupperna nämns i denna bestämmelse är det rimligt att också Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 17 § framställer krav på återbetalning i enlighet med Riksda- gens arvodesnämnds beslut. Ett belopp som återkrävs får i stället avräknas mot kom- mande utbetalningar av arvodet. En sådan avräkning får inte ske förrän beslutet har fått laga kraft. Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. får efter skriftlig ansökan från ledamoten besluta att återkravet och kravet på ränta ska efterges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om krav på återbetalning, ränta Bestämmelsen är utformad med ledning av gällande regler i er- sättningslagen om återkrav och ränta på ekonomiskt omställningsstöd och in- komstgarantin samt förslaget i 2020/21:URF2 Ändringar i ersättningslagen. I första stycket finns regler om återbetalning. I andra stycket finns regler om ränta. I tredje stycket finns regler om eftergift. Finns det särskilda skäl får åter- kravet och kravet på ränta, helt eller delvis, efterges efter att den berörda leda- moten skriftligen ansökt om det. beslutar i fråga om sådan Bedömningen av om det föreligger särskilda skäl ska göras utifrån samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller ålder eller av annan anledning kan utgöra särskilda skäl. faktorer av betydelse för bedömningen är den enskildes ekonomiska förhål- landen, försörjningsbörda och det aktuella beloppets storlek. Eftergift kan ges först när beslutet om återkrav fått laga kraft. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 9 kap. 4 § Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 3 kap. 11–17 §§ inte räknas in. Paragrafen innehåller bestämmelser om underlag för pensionsrätt. Fjärde stycket är nytt. Vid beräkning av underlaget för pensionsrätten ska arvode som har återkrävts inte räknas in. Sjukpensionens storlek påverkas inte av om arvodet för den månad när arbetsförmågan blev helt eller delvis nedsatt har återkrävts. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 12 kap. 5 § Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt då arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 § ska inte räknas in. Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. I paragrafen finns bestämmelser om rätt till inkomstgaranti. Tredje stycket är nytt. Det krävs minst tre hela års sammanhängande tid i för att en ledamot ska ha rätt till inkomstgaranti. Vid beräkningen av sammanhängande tid i ska inte den tid som omfattas av återbetalning av arvode enligt 3 kap. 11 § räknas in. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 8 § För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte har uppnått , 2.i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. I paragrafen finns bestämmelser om inkomstgaranti. Fjärde stycket är nytt. beräkning av tid som riksdagsledamot som underlag för hur länge inkomstga- rantin ska gälla ska inte den tid som arvodet har återkrävts för räknas in. Enligt 12 kap. 11 § är underlaget för beräkningen av inkomstgarantin arvo- den som betalades vid avgångstillfället. Även om det arvode som betalas vid avgångstillfället blir föremål för återkrav kommer det arvodet att vara underlag för beräkningen av inkomstgarantin. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 12 § Under det första garantiåret lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som uppgår till av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tiden därefter lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som motsvarar följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : 1.66,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 2.60,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 3.55,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 4.49,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 5.44,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 6.38,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , och 7.33,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . I den sammanlagda tiden i inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in. I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av inkomstgaranti. Tredje stycket är nytt. Vid beräkning av inkomstgarantins storlek ska inte den tid som arvodet har återkrävts för räknas in. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 13 kap. 7 § Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelser i denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. Detsamma gäller vid sjukfrånvaro. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–17 §§ ska inte räknas in som grund för förmåner enligt detta kapitel. I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av ekonomiskt omställningsstöd. Tredje stycket är nytt. Vid beräkning av tid som riksdagsledamot som underlag för ekonomiskt omställningsstöd ska inte den tid som arvodet har återkrävts för räknas in. I 13 kap. 5 § 1 anges att den som har varit ledamot har rätt till ekonomiskt omställningsstöd om ledamoten har tillhört om . Om en ledamot har blivit föremål för återkrav under bryts den sammanhängande tiden. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 15 kap. 2 § Beslut av enligt 3 kap. 14 §, 12 kap. eller 13 kap. får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. I paragrafen finns bestämmelser om överklagande av beslut av . I första meningen har en hänvisning till 3 kap. 14 § lagts in. Det innebär att nämndens beslut om återbetalning av arvode kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser tid före ikraftträdandet. Ikraftträdandebestämmelsen innebär att lagen träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser tid före ikraftträdandet. Detta innebär att frånvaro från voteringstillfällen före ikraftträdandet inte ska beaktas. Övervägandena finns i avsnitt 4.16. UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 1 BILAGA 1 UTREDNINGENS LAGFÖRSLAG Sammanfattning av utredningens förslag I detta avsnitt sammanfattas utredningens förslag och bedömningar (2020/21:URF1). Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år när det är val till eller september kopplas till den obligatoriska statsministeromröstningen. Om regeringen sitter kvar efter den obligatoriska statsministeromröstningen ska budgetpropositionen lämnas efter statsministeromröstningen. Om statsministeromröstningen visar att regeringen inte har tillräckligt stöd i kommer talmannen att inleda arbetet med att ta fram ett förslag till ny statsminister, i likhet med vad som händer om regeringen avgår direkt efter valet. En ny regering ska sedan, i likhet med gällande bestämmelser, lämna budgetpropositionen efter att regeringen tillträtt. Budgetpropositionen ska lämnas allra , men om den infaller , lördag eller söndag ska budgetpropositionen i stället lämnas senast före. Det innebär att för att lämna budgetpropositionen tidigast kan bli , dvs. de år infaller . För att det inte ska råda något tvivel om att regeringen kan vidta nödvändiga åtgärder bör det anges i budgetlagen (2011:203) att om inte har fattat beslut om budgeten får regeringen i den omfattning som behövs vidta åtgärder för att den senaste budgeten ska kunna gälla . Om fattar beslut om budgeten efter att regeringen har beslutat om åtgärder, t.ex. regleringsbrev, ska regeringen naturligtvis anpassa sina beslut efter beslut. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen och i budgetlagen. De vice talmännen som vice ordförande i krigsdelegationen Det finns inte skäl att föreslå någon ändring av reglerna för val av krigsdelegationens presidium. Tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet Det ska vara möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdelegationens förberedande verksamhet på samma sätt som i utskotten och . Det innebär att en ledamot i krigsdelegationen inte obehörigen får röja vad som enligt beslut av delegationen eller regeringen ska omfattas av sekretess till skydd för BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som rör förhållandet till en främmande stat eller en mellanfolklig organisation. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen och i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Partilösa ledamöters platser i utskotten En riksdagsledamot som lämnar sin partigrupp lämnar därmed också de uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten valts till av kammaren i kraft av sin partitillhörighet. De organ som omfattas anges i en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet En ledamot som inte deltar i riksdagsarbetet kan bli skyldig att återbetala arvodet. Kriteriet för att avgöra om en ledamot har deltagit i riksdagsarbetet eller inte är deltagande i voteringar. Om ledamoten har varit frånvarande vid av voteringstillfällena under ett kvartal utan giltigt skäl ska talmannen erinra ledamoten om att om en sådan frånvaro upprepas under ett kvartal kommer talmannen att göra en anmälan till . Om frånvaron upprepas och talmannen anmäler frånvaron till arvodesnämnden beslutar nämnden om återkrävande av arvodet. Återkravet gäller för det kvartal när den höga ogiltiga frånvaron upprepas. Nämndens beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. En självklar utgångspunkt är att en riksdagsledamot ska vara närvarande vid alla voteringstillfällen. Att delta i voteringar är en viktig del av uppdraget. De allra flesta riksdagsledamöter har god närvaro vid voteringarna. Syftet med den ordning som föreslås är att identifiera ledamöter som har hög frånvaro utan giltigt skäl . Detta är inte ett omfattande problem. Ett fåtal ledamöter har agerat på detta sätt. För att finna dessa fall visar utredningens genomgång att en gräns om minst 60 procents frånvaro från voteringstillfällena under ett kvartal är lämplig. Utredningen har övervägt om gränsen borde vara i stället för , men har gjort bedömningen att en sänkning av gränsen från skulle medföra påtagligt fler ärenden att hantera, utan att nämnvärt fler fall av omfattande, ogiltig frånvaro skulle uppdagas. Det nu sagda innebär inte att förväntan är att en riksdagsledamot ska delta i av alla voteringstillfällen. Utgångspunkten är att varje ledamot ska delta i av voteringstillfällena. 60-procentsgränsen handlar om att bygga ett system för att upptäcka de klandervärda fallen, utan att behöva granska stora mängder ärenden där frånvaron är legitim. Återkrav av arvodet för ett helt kvartal är en förhållandevis kraftfull åtgärd. Dessutom kan frånvaro från voteringar bero på att ledamotens partigrupp har önskat att ledamoten ska utföra vissa partipolitiska uppgifter som äger rum SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG BILAGA 2 som voteringar och därför beviljat ledamoten kvittning i en omfattning som visat sig bli för stor. Det är således av flera skäl rimligt att en ledamot blir uppmärksammad på att han eller hon riskerar att drabbas av återkrav innan fattar ett sådant beslut. Det innebär att om en ledamot är frånvarande vid av voteringstillfällena under ett kvartal utan giltigt skäl ska talmannen påminna ledamoten om reglerna för återbetalning. Talmannen bör således klargöra för ledamoten att om han eller hon återigen är frånvarande vid av voteringstillfällena under ett kvartal utan giltigt skäl kommer talmannen att anmäla frånvaron till . Utredningens redovisning av förhållandena i andra parlament visar att det förekommer krav på närvaro och ibland också regler om sanktioner, ofta arvodesavdrag, vid bristande närvaro. Det är alltså inte något främmande för parlament att ha regler om närvaro och möjlighet till sanktioner vid bristande närvaro. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen, lagen (2012:883) med instruktion för och lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Val av talman och vice talmän Det finns inte tillräckliga skäl för att föreslå en ändring av bestämmelserna om förfarandet vid val av talman och vice talmän. Val av utskott – tidpunkt och förfarande Det finns inte tillräckliga skäl för att föreslå någon ändring av reglerna för val av utskott. Val av råd för val av råd för , som bereds av och finansutskottet, ska kunna förrättas med gemensam lista. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. Yttranderätten i debatter som inte gäller ärenden Talmannen får rätt att efter samråd med gruppledarna besluta att deltagandet i en särskilt anordnad debatt får begränsas till olika kategorier av deltagare. Förslaget är avsett att bekräfta praxis. Den vidsträckta yttranderätten inför ärendens avgörande påverkas inte av förslaget. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. BILAGA 2 SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Förslaget till ny statsminister på föredragningslistan Enligt förarbeten, lagkommentarer och praxis är det endast vid prövningen av förslaget till ny statsminister som förslaget måste tas upp som första punkt på kammarens föredragningslista. Detta bör förtydligas i den aktuella tilläggsbestämmelsen i riksdagsordningen. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. Formuleringen i regeringsformen respektive riksdagsordningen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister Formuleringen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister skiljer sig åt mellan regeringsformen och riksdagsordningen. De båda formuleringarna ger dock samma resultat, och någon ändring föreslås inte i detta sammanhang. Om det i en framtida utredning görs en översyn av reglerna för regeringsbildningen bör dock frågan om formuleringen i regeringsformen uppmärksammas. Talmannens samråd inför beslut om planeringen av kammararbetet Talmannen blir skyldig att samråda med gruppledarna i stället för med riksdagsstyrelsen inför sitt beslut om planeringen av arbetet i kammaren och när kammaren ska sammanträda. Talmannen, i stället för riksdagsstyrelsen, ska efter samråd med gruppledarna lämna förslag till kammaren i fråga om vilken dag som det nya ska inledas då det inte hålls ordinarie val till . Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder Beslutanderätten när det gäller kollektivavtal, förutom beslut om att teckna huvudavtal, och stridsåtgärder flyttas från riksdagsstyrelsen till riksdagsdirektören. Ett arbetsgivarkollegium med representanter för de övriga riksdagsmyndigheterna bildas. Förslaget innebär ändringar i lagen (2011:745) med instruktion för . Riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet Riksdagsstyrelsen åläggs att inhämta yttrande från Lagrådet om styrelsen avser att i en framställning föreslå en lag eller ändring i en lag som faller inom området för Lagrådets granskning. Vidare införs ett beredningskrav som innebär att riksdagsstyrelsen, , och åläggs att SAMMANFATTNING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG BILAGA 2 inhämta behövliga upplysningar innan de lägger fram en framställning för . Frågan om i ökad utsträckning bör lagstifta utan förslag från regeringen är inte aktuell i detta sammanhang. Den frågeställning som är aktuell rör endast det begränsade område där riksdagsstyrelsen, , ombudsmän () och får lägga fram förslag. Någon ändring av det området är inte aktuell. Förslaget innebär ändringar i regeringsformen, riksdagsordningen och lagen (2003:333) om Lagrådet. får sammanfatta resultatet av sina överläggningar i slutsatser. Slutsatserna av överläggningarna i ordförandekonferensen ska göras tillgängliga för utskotten och . De vice talmännen ska ingå i ordförandekonferensen och ersätter talmannen om han eller hon är förhindrad att delta vid ett sammanträde. Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. medalj i åttonde storleken tilldelas en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Medaljen i tolfte storleken tilldelas en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Me- dalj i tolfte storleken tilldelas också en ledamot som tjänstgjort i följd men inte , och som under av varit gruppledare, utskottsordförande, talman eller vice talman. medalj kan också tilldelas andra än ledamöter som har gjort särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . Förslaget innebär ändringar i riksdagsordningen. Huvuddelen av förslagen bör träda i kraft . Förslaget om riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet (avsnitt 19) innebär att regeringsformen bör ändras, vilket kan ske först efter nästa val. I den delen bör förslaget träda i kraft (det gäller således förslagen om regeringsformen, nya 9 kap. 17 b § riksdagsordningen och lagen [2003:33] om Lagrådet). Förslaget om en bestämmelse i riksdagsordningen (5 kap. 8 §) om medalj bör träda i kraft . Övriga förslag bör träda i kraft . Förteckning över remissinstanserna (2020/21:URF1) Remissinstanser när det gäller utredningen riksdagsöversyn (2020/21:URF1). Kammarrätten i Förvaltningsrätten i Om det har träffats en internationell överenskommelse om att bland sina ledamöter ska välja ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation, får bestämmelser om detta införas i en tilläggsbestämmelse till denna paragraf. Delegationer som väljs av kammaren ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till riksdagen.Talmannen får efter samråd med gruppledarna Lagförslag i promemorian Några ändringar i riksdagsordningens bestämmelser om delegationer till mellanfolkliga organisationer (dnr 886-2020/21). Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att 13 kap. 19 § samt rubrikerna närmast före 13 kap. 18 och 19 §§ ska upphöra att gälla, dels att 13 kap. 1 och 18 §§ samt tilläggsbestämmelserna 13.18.1–13.18.3 ska ha följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser I detta kapitel finns bestämmelser − ombudsmän (2–4 §§), − ombudsmän (2–4 §§), − (5–8 §§), − (5–8 §§), gationen (9–12 §§), gationen (9–12 §§), − nämnder (13–17 §§), − nämnder (13–17 §§), − delegationer till mellanfolkliga − delegationer till mellanfolkliga organisationer (18 och 19 §§), organisationer (18 §), − andra uppdrag som tillsätts ge- − andra uppdrag som tillsätts ge- nom val av (20–23 §§), och nom val av (20–23 §§), och − åtal (24 §). − åtal (24 §). Om det har träffats en internationell överenskommelse att bland sina ledamöter ska välja ledamöter i en delegation till en mellanfolklig organisation, får bestämmelser om detta införas i en tilläggsbestämmelse till denna paragraf. BILAGA 4 PROMEMORIANS LAGFÖRSLAG − besluta att riksdagsledamöter ska delta i ett internationellt parlamenta- riskt samarbete som inte bygger på en sådan överenskommelse som anges i − utse ledamöter i delegationen, och − besluta hur den ska redovisa sin möter i svenska dele- ter i svenska delegat- De väljs efter inle- Delegationen väljs efter riksmö- dande för tiden till dess att ett nytt val tets inledande för tiden till dess att ett till delegationen har ägt rum. nytt val av delegationen har ägt rum. en redogörelse för sin verksamhet till väljer sex ledamöter i den svenska delegationen till Delegationen väljs för tiden från som val till ägt rum till motsvarande tidpunkt efter nästa En ledamot av eller en suppleant i En ledamot av eller en suppleant i de- legationen som har lämnat delegationen som har lämnat riksda- i samband med ett riksdagsval får gen i samband med ett riksdagsval får kvarstå under den återstående delen kvarstå under den återstående delen av delegationens mandatperiod. av delegationens valperiod. en redogörelse för sin verksamhet till . väljer åtta ledamöter i den svenska delegationen till den parlamentariska församlingen vid (). Delegationen väljs för valperiod. Delegationen ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Denna lag träder i kraft . Sammanfattning av promemorians förslag I detta avsnitt sammanfattas förslagen i promemorian Några ändringar i riksdagsordningens bestämmelser om delegationer till mellanfolkliga organisationer (dnr 886-2020/21). Riksdagsledamöter deltar i delegationer till s.k. interparlamentariska församlingar inom ett antal mellanfolkliga organisationer. Det interparlamentariska arbetet sker parallellt med regeringssamarbetet inom dessa organisationer och ska tillföra en parlamentarisk dimension. Genom att delta i arbetet kan riksdagsledamöter skapa opinion för svenska synsätt och återföra internationella frågor, tankar och förslag till riksdagsarbetet. Enligt riksdagsordningen väljs vissa av delegationerna av kammaren och andra utses av talmannen.