frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — enlighet med tidigare praxis om ledamöter som är föremål för brottsutredning. Överenskommelsen utvidgades vid ett gruppledarmöte till att gälla ledamöter som är föremål för brottsutredning eller annan utredning som bedrivs av en myndighet och som allvarligt kan påverka förtroendet för Tid under vilken sådan tjänstledighet pågår ska inte räknas in i de tidsgränser som nämns ovan. Tilläggas kan att det kan förekomma att en per- son varit invald i under en eller flera mandatperioder men aldrig tjänstgjort aktivt, till följd av tjänstledigheter av dessa olika slag. person kommer förstås inte i fråga för medalj, men bör heller inte tilldelas diplom eller riksdagsnål. Om personen formellt har tjänstgjort enstaka dagar när ansökan om tjänstledighet handlagts förändrar inte det bedömningen. Det kan vidare påpekas att medaljören ska ha äganderätt till medaljen. ska alltså inte lämnas tillbaka vid dödsfall. Däremot bör det framgå av regle- ringen att medaljen endast får bäras av den person som tilldelats den. gon ärvt eller på annat sätt förvärvat en riksdagsmedalj får personen inte bära Det kan också finnas synnerliga skäl för talmannen att besluta att en leda- mot inte ska tilldelas en medalj. Ett sådant synnerligt skäl kan vara att en le- damot har blivit dömd och skild från uppdraget som riksdagsledamot eller att 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG en ledamot har avgått på grund av misstanke om brott som vederbörande sedermera döms för och som hade kunnat medföra att domstolen hade kunnat skilja personen från riksdagsuppdraget. Mot bakgrund av utredningens överväganden om arvodesavdrag bör den tid som en ledamot inte har deltagit i riksdagsarbetet inte ingå i bedömningen av om en ledamot ska få en medalj. Om en ledamot fått sådant arvodesavdrag , som en utgångspunkt , och sedan återupptar sin aktiva tjänstgöring, kan det vara rimligt att i detta sammanhang likställa detta med att ledamoten har lämnat och sedan återkommit. I så fall skulle det t.ex. krävas att ledamoten tjänstgjort en sammanhängande tid av antingen före eller efter perioden med arvodesavdrag för att tilldelas en medalj. Det förekommer även i andra fall att en ledamot lämnat sitt riksdagsuppdrag efter att ha gjort sig skyldig till olika typer av förtroendeskadligt agerande. Också i sådana situationer kan det vara motiverat att överväga om ledamoten bör tilldelas medalj och/eller diplom och riksdagsnål eller inte, oavsett om agerandet varit brottsligt eller inte. En utgångspunkt är då att medalj, diplom och riksdagsnål syftar till att tacka en ledamot för viktiga samhällsinsatser. Om ledamotens förtroendeskadliga agerande överskuggar det arbete vederbörande utfört för kan det anföras dels att ledamoten faktiskt inte förtjänar att få en förtjänstmedalj, diplom och riksdagsnål, dels att det kan skada anseende om ledamoten belönas på detta sätt. Det kommer att vara naturligt att talmannen samråder med gruppledarna i tveksamma fall, men samrådet behöver inte regleras; det kan finnas uppenbara fall där talmannen kan fatta beslut utan samråd. Det bör framhållas att det faktum att en ledamot får medalj efter förrättat värv inte bör påverka ledamotens möjligheter att få andra utmärkelser. medalj ersätter alltså inte någon annan utmärkelse. Medalj till andra än riksdagsledamöter Utredningen ska enligt tilläggsdirektiven även överväga om en riksdagsmedalj ska kunna tilldelas andra än riksdagsledamöter om det finns särskilda eller synnerliga skäl. I sammanhanget ska påminnas om att regeringens pågående utredning om offentliga belöningssystem ska göra en bred och samlad översyn av det offentliga belöningssystemet med inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser (2019:09, dir. 2019:76). Den utredningen ska enligt tilläggsdirektiv slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2020:127). Det finns skäl för att skapa möjlighet till en ordning där talmannen kan dela ut medalj till andra än ledamöter. Med en sådan ordning skulle talmannen kunna uppmärksamma värdefulla insatser för och ge medaljen som ett tecken på erkänsla från . Medaljen skulle endast delas ut till en person som har gjort stora tjänster utöver vad som kan förväntas. Det ska inte handla om att belöna enbart lång och trogen tjänst. 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Medaljen kan även delas ut till utländska medborgare som gjort stora insatser för , t.ex. en ambassadör som på ett särskilt aktivt och förtjänstfullt sätt främjat kontakterna mellan och det egna parlamentet. Om kommer fram till att talmannen bör kunna nomi- nera personer till utmärkelser inom ordensväsendet bör en utgångspunkt vara att personer som gjort synnerligen stora tjänster föreslås få en sådan Skulle en person – mot förmodan – i något fall inte tilldelas en ordensutmärkelse, trots talmannens nominering, bör personen i stället kunna Eftersom det då handlar om en person som gjort synnerligen stora tjänster bör det bli fråga om medalj i En person som gjort särskilda, men inte synnerliga, tjänster bör kunna tilldelas medalj i åttonde storleken. Både särskilda och synnerliga tjänster kan utföras antingen genom en enda mycket framstående insats eller genom framstående insatser under en längre Synnerliga insatser skulle t.ex. kunna handla om en mycket framstående forskargärning som bidragit till omfattande ny kunskap om , an- tingen genom ett enda storverk eller genom en lång följd av publikationer. skulle också kunna handla om att någon genom ett rådigt ingripande räddat mycket stora värden för vid t.ex. en naturkatastrof eller eldsvåda. Det kan i sammanhanget noteras att enskilda riksdagsanställda har fått H.M. Konungens medalj, och det kan alltså bli aktuellt att talmannen nominerar syn- nerligen förtjänta riksdagsanställda till en konungens utmärkelse. Särskilda insatser skulle kunna handla om forskningsinsatser eller rädd- ningsinsatser av mycket betydelsefullt slag, dock inte av sådant slag att de är att bedöma som synnerligen värdefulla. Särskilda insatser skulle också kunna handla om att en anställd inom utfört en enstaka, mycket betydelse- full arbetsuppgift på ett utomordentligt sätt eller utfört sina uppgifter på det beskrivna sättet. Utredningen föreslår att det i riksdagsordningen tas in en bestämmelse som anger att talmannen får dela ut medalj till både ledamöter som läm- nar och andra personer som har gjort insatser av stor betydelse för finns det ingen reglering i lag eller annan författning av riks- En fördel med en reglering är att det blir tydligt vad som gäller och att det finns ett tydligt förfarande om man skulle vilja ändra Det gäller för en medalj både till ledamöter och till andra. att ge regleringen stadga och beständighet bör det, enligt utredningen, finnas stöd i riksdagsordningen. I riksdagsordningen bör det således föreskrivas att talmannen får dela ut en medalj till ledamöter som lämnar och till andra än ledamöter. En sådan bestämmelse ger ett tydligt författningsstöd för 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG att dela ut medaljer. ska tillhandahålla resurser och service för bl.a. talmannens verksamhet. Genom att talmannen i riksdagsordningen ges en rätt att dela ut en medalj kommer det att ingå i uppgifter att stödja talmannen i denna verksamhet. får inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrifter. Med stöd av bestämmelsen i riksdagsordningen om talmannens möjlighet att dela ut en medalj kan riksdagsstyrelsen besluta om en föreskrift med närmare innehåll. Ett utkast till en sådan föreskrift lämnas i utredningen. Medaljen ges samma utformning som den medalj som tilldelats ledamöter som lämnar efter en valperiod. Även ordningen med diplom och riksdagsnål bör regleras i föreskriften. medalj till andra än ledamöter bör också omnämnas i föreskriften. Kutymen är att medalj i åttonde storleken bärs på bröstet med band av herrar respektive med rosett av damer. Medalj i tolfte storleken bärs om halsen av herrar respektive som stor bandrosett av damer. medalj bör inte avvika från denna ordning. Om ett resultat av arbete blir att en annan ordning bör tillämpas i det offentliga belöningssystemet bör föreskriften ändras i enlighet med den nya ordningen. Utredningen lämnar även förslag till reglering i riksdagsstyrelsens föreskrift om medalj. Juridiska fakultetsstyrelsen vid framhåller den parlamentariska kommittén , som tillsatts av regeringen, och anför att det kan ifrågasättas om nu är rätt tidpunkt för att utöka användningen av riksdagsmedaljen till förtjänstfulla insatser. Insatser av synnerlig och särskild betydelse för borde i de flesta fall kunna belönas genom de utmärkelser som kommer att finnas tillgängliga inom ordensväsendet. Det lämpligaste synes vara att avvaktar arbete. Enligt förslaget ska vidare medalj regleras i riksdagsordningen. Det kan ifrågasättas om medalj behöver regleras på en så hög nivå i normhierarkin som riksdagsordningen, som har en ställning mellan lag och grundlag. Ordensväsendet är reglerat genom dels ordenskungörelsen (1974:768), som i den nu gällande regeringsformens system motsvarar en förordning, dels ordensstadgarna som fastställs av Kungl. efter regeringens godkännande. Även utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” är reglerad i en förordning. Det skulle på motsvarande sätt framstå som lämpligt att reglera medalj i vanlig lag. Utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” delas ut till den som varit anställd inom staten (inklusive ) under eller i vissa fall . H.M. Konungens medalj delas ut – utöver till svenska och utländska medborgare för särskilda förtjänster – till befattningshavare vid Kungliga Hovstaterna för lång och trogen tjänst. Mot den bakgrunden framstår det som rimligt att riksdagsledamöter belönas med en medalj för utförandet av 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Även om än 25 eller är rimligt när det gäller riksdagsuppdrag, kan det dock ifrågasättas om inte tiden borde vara åt- minstone tio eller . När det gäller den föreslagna föreskriften om medalj utgår för- slaget från att riksdagsstyrelsen är behörig att meddela dessa föreskrifter ef- tersom talmannen ska ha rätt att dela ut medaljen. gasätta om det är riktigt att se den föreslagna författningen som riksdagssty- Enligt 8 kap. 13 § andra stycket regeringsformen får riksda- gen delegera normgivningsmakt till myndigheter avseende förhål- landen inom eller dess myndigheter. I 7 § lagen (2011:745) med instruktion för anges att inom sitt verksamhetsområde får meddela vissa föreskrifter. Det nu aktuella försla- get kan finna stöd i 7 § 5. Mot bakgrund av den sistnämnda bestämmelsens lydelse framstår det som riktigt att betrakta den föreslagna föreskriften som , och inte som riksdagsstyrelsens, föreskrift. Avseende 3 § andra stycket i den föreslagna föreskriften noteras att formu- leringen ”Runt detta finns symboler i linjer i relief.” är mycket otydlig. kan också ifrågasättas om formuleringen ”skraffering med horisontella linjer” är alldeles korrekt. Visserligen är skraffering med horisontella linjer den he- raldiska beteckningen för den blå färgen, men på medaljen i nuvarande ut- formning finns också mindre vertikala streck mellan skrafferingslinjerna, som dessutom är lätt böjda och antyder ett klot. Detta har att göra med att medaljens utformning efterliknar dekorationen i ett fönster i . Detta är i och för sig ett lämpligt motivval, men möjligen är det lämpligare att fastställa en bild av medaljens utseende. Möjligen borde riksdagsnålens utformning också I 5 § i den föreslagna föreskriften anges att medaljen och nålen endast får bäras av den som har tilldelats den. Det brukar anses vara en självklarhet att endast den som tilldelats en medalj, eller för den delen en orden, bär utmär- Detsamma gäller sådana s.k. boutoner eller ordensknappar som beteck- Det synes vara en nyhet att bärandet av en nål regleras. Den föreslagna bestämmelsen är inte knuten till någon sanktion. bestämmelsen bör belysas närmare i den fortsatta beredningen. () har inga invändningar mot den föreslagna ut- formningen av medalj, men anför att genom förslaget om en förändring av medalj till viss del föregriper den pågående För- En bättre ordning vore att bordlägga frågan till dess att ett genomarbetat förslag till ett offentligt belöningssystem är beslutat. När det gäller vem som ska kunna tilldelas medalj anser KMO att medalj endast ska användas för att belöna ledamöter. Det offentliga belöningssystemet kommer att svara för de behov som finns av att belöna andra än riksdagsledamöter och det vore olyckligt om medalj för en utbruten parallell funktion till det offentliga belöningssystemet. En inriktning där medalj delas ut till andra än riksdagsledamöter skulle leda till att i slutänden får ett offentligt belöningssystem som 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG avviker i ett nordiskt perspektiv och som är udda även i ett större internationellt perspektiv. KMO tar upp följande formulering i utredningen: ”Om kommer fram till att talmannen bör kunna nominera personer till utmärkelser inom ordensväsendet bör en utgångspunkt vara att personer som gjort synnerligen stora tjänster föreslås få en sådan utmärkelse. Skulle en person – mot förmodan – i något fall inte tilldelas en ordensutmärkelse, trots talmannens nominering, bör personen i stället kunna tilldelas medalj”. Formuleringen är enligt KMO olycklig. Det framstår som märkligt att talmannen skulle komma att överpröva en nomineringsprocess som lett till – ett i och för sig osannolikt – avslag på en framställan från talmannen. Den rimliga tolkningen av en sådan process måste snarare vara att i sådana fall föreligger inte förtjänster i tillräcklig omfattning. Sett ur parlamentariskt, nationellt och internationellt perspektiv är det KMO:s uppfattning att medalj endast bör delas ut till svenska riksdagsledamöter. Liberalerna anför att partiet i motioner har pekat på behovet av att även i andra situationer än de som beskrivs i betänkandet kunna tilldela en person ett förtjänsttecken från , såsom den som vid en militär eller civil internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. Frågan bör enligt Liberalernas remissvar övervägas i den fortsatta beredningen. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att invända mot utredningens förslag. Skälen för riksdagsstyrelsens förslag Riksdagsstyrelsen ställer sig bakom utredningens förslag att talmannens rätt att även fortsättningsvis dela ut medalj ska regleras och att talmannen även ska kunna besluta om medalj till andra än ledamöter . Till skillnad från utredningen anser riksdagsstyrelsen dock att regleringen bör ske i vanlig lag och inte i riksdagsordningen. Således delar riksdagsstyrelsen Juridiska fakultetsstyrelsens vid uppfattning om lämpligheten att reglera medalj i vanlig lag. Det kan nämnas att ordenskungörelsen motsvarar en förordning och att även utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst” är reglerad i en förordning. I en lag om medalj kan det huvudsakliga innehållet i de bestämmelser som utredningen föreslår finnas, tillsammans med det som utredningen föreslår ska regleras i en föreskrift. La- gen bör således innehålla bestämmelser om medalj och andra avgångsgåvor till ledamöter, om medalj till andra än ledamöter samt om medaljens utformning. Därmed blir det en samlad reglering av dessa frågor på en lämplig regleringsnivå. Riksdagsstyrelsen delar utredningens uppfattning att det viktigaste förtroendeuppdraget man kan ha i är att vara ledamot av riksdag. Det är rimligt att den som lämnar efter förrättat värv uppmärksammas med medalj, om det inte finns starka skäl för att ledamoten 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG inte bör få en medalj. Styrelsen vill här framhålla att det är fråga om att upp- märksamma avgående ledamöters insatser för . om hur en ledamot bör ha tjänstgjort för att vid sin avgång få en medalj framstår som väl avvägda. Vad Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds univer- sitet anfört om tidsaspekten påverkar inte riksdagsstyrelsens bedömning, som vill framhålla att riksdagsuppdraget förnyas av väljarna och där- med inte kan liknas vid en anställning som det huvudsakligen är upp till ar- betstagaren att kvarstanna i. Riksdagsuppdraget är inte en vanlig anställning vilket på detta sätt belyses och uppmärksammas. Riksdagsstyrelsen instämmer även i utredningens förslag att en ledamot som lämnar ska kunna få ett diplom och en guldfärgad riksdagsnål av talmannen, vilket även bör framgå av den föreslagna lagen. att avgående ledamöter avtackas med guldfärgade riksdagsnålar, medan förslaget om ett diplom saknar motsvarighet . att en ledamot har tjänstgjort i , t.ex. några månader, och sedan beviljas ledighet från för uppdrag som statsråd eller statssekreterare. Även om hon eller han är ledig från under resten av sin tid som riksdagsledamot bör ledamoten få diplom och riksdagsnål när han eller hon Som utredningen påpekar förekommer det att en ledamot väljs in i och genast begär tjänstledighet för att tjänstgöra som stats- sekreterare eller att ledamoten utses till statsråd och således inte tjänstgör som En sådan person kommer förstås inte i fråga för medalj, men bör hel- ler inte tilldelas diplom eller riksdagsnål. Om personen formellt har tjänstgjort enstaka dagar när ansökan om tjänstledighet handlagts förändrar inte det be- Vidare föreslås att en ledamot som lämnar efter minst sex års tjänstgöring i följd även ska kunna få medalj i åttonde storleken. Lämnar en ledamot tjänstgöring i följd kan leda- moten få medalj i tolfte storleken. En ledamot som har tjänstgjort i i följd och under minst fyra av dessa år även har varit grupple- dare, utskottsordförande, talman eller vice talman, men utan att ha uppnått tolv års tjänstgöring, kan ändå få en medalj i tolfte storleken. instämmer i utredningens förslag om när en avgående ledamot ska kunna få Som utredningen påpekar bör det framhållas att det faktum att en ledamot får medalj efter förrättat värv inte bör påverka ledamotens möjlig- heter att få andra utmärkelser. medalj ersätter alltså inte någon an- Det kan, som utredningen framhåller, förekomma att en ledamot som har lämnat och fått medalj återväljs till för förnyat Om ledamoten uppfyller förutsättningarna för att få medaljen i en annan storlek än den som utdelades första gången, kan ledamoten vid sin av- gång få medaljen i den nya storleken. En ledamot som har fått me- dalj och därefter på nytt uppfyller förutsättningarna för att få medaljen i samma storlek kan dock i stället få en romersk siffra i silver att fästa på medaljens 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Den romerska siffran (II, III, IV etc.) anger vilken gång i ordningen ledamoten uppfyller grunden för att tilldelas medaljen i den aktuella storleken. Riksdagsstyrelsen instämmer i förslaget i denna del. Riksdagsstyrelsen delar vidare utredningens bedömning att talmannen, om det finns särskilda skäl, ska få besluta att en ledamot ska få en medalj även om förutsättningarna inte är uppfyllda. Möjligheten för talmannen bör framgå i den föreslagna lagen. De situationer som utredningen tar upp framstår som väl avvägda, och riksdagsstyrelsen instämmer i bedömningarna. Styrelsen vill framhålla att de perioder som en ledamot är ledig i från uppdraget av andra skäl än sjukdom, föräldraledighet eller pliktbaserad tjänstgöring inom totalförsvaret inte bör ingå i beräkningen av den tid som ligger till grund för att tilldelas en medalj. Däremot bör ledighet för uppdrag som statsråd eller statssekreterare inte behöva anses bryta en sammanhållande period enligt de tidsgränser som anges i lagen. Det innebär t.ex. att om en ledamot har valts till vid tre ordinarie val till i följd (och det inte har varit extra val) och under den andra valperioden har varit ledig för uppdrag som statsråd kan han eller hon tilldelas medalj i åttonde storleken om han eller hon har tjänstgjort i sammanlagt vid tillfället för sin avgång från . Riksdagsstyrelsen instämmer också i förslaget att om det finns synnerliga skäl ska talmannen få besluta att en ledamot inte ska få något diplom, riksdagsnål eller medalj trots att förutsättningarna är uppfyllda och delar utredningens bedömningar kring dessa överväganden. Riksdagsstyrelsen ställer sig också bakom förslaget att skapa möjlighet till en ordning där talmannen kan dela ut medalj till andra än ledamöter. Styrelsen delar även här det som förs fram av utredningen. Med en sådan ordning skulle talmannen kunna uppmärksamma värdefulla insatser för och ge medaljen som ett tecken på erkänsla från . Medaljen ska endast kunna delas ut till en person som har gjort stora tjänster utöver vad som kan förväntas. Det ska inte handla om att belöna enbart lång och trogen tjänst. Medaljen kan, som utredningen påpekar, även delas ut till utländska medborgare som gjort stora insatser för . Både särskilda och synnerliga tjänster kan utföras antingen genom en enda mycket framstående insats eller genom framstående insatser . Som utredningen påpekar bör en person som gjort särskilda, men inte synnerliga, tjänster kunna tilldelas medalj i åttonde storleken. Särskilda insatser skulle kunna handla om forskningsinsatser eller räddningsinsatser av mycket betydelsefullt slag, dock inte av sådant slag att de är att bedöma som synnerligen värdefulla. Särskilda insatser skulle också kunna handla om att en anställd inom utfört en enstaka, mycket betydelsefull arbetsuppgift på ett utomordentligt sätt eller utfört sina uppgifter på det beskrivna sättet. Riksdagsstyrelsen vill, i likhet med utredningen, framhålla att synnerliga insatser t.ex. skulle kunna handla om en mycket framstående forskargärning som bidragit till omfattande ny kunskap om , antingen genom ett 4 RIKSDAGSSTYRELSENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG enda storverk eller genom en lång följd av publikationer. Det skulle också, som anförs i utredningen, kunna handla om att någon genom ett rådigt ingri- pande räddat mycket stora värden för . I remissvaret från Juridiska fakultetsstyrelsen vid tas for- muleringen av beskrivningen av medaljens utseende upp. Som anges i re- missvaret efterliknar medaljens utformning dekorationen i ett fönster i riks- medalj finns redan och den nuvarande utformningen ska gälla även i fortsättningen. Det råder således inte något tvivel om dess För att korrekt beskriva medaljens utformning bör dock beskriv- ningen i ord kompletteras med bilder i författningskommentaren. medaljens åtsida och frånsida återfinns således i författningskommentaren i Lagen föreslås innehålla vissa grundläggande bestäm- melser om medaljens utseende. Remissynpunkter har även framförts på förslaget om reglering av vem som får bära en utmärkelse. Som anförs i remissvaret brukar det anses vara en själv- klarhet att endast den som tilldelats en medalj bär utmärkelsen, och detta syn- sätt gäller också för medalj och riksdagsnål. Endast den som har tilldelats utmärkelserna ska bära dem. Det får förutsättas att detta respekteras. Någon särskild reglering av frågan på så sätt som utredningen föreslår behövs Riksdagsstyrelsen föreslår således inte någon bestämmelse om vem som får bära en riksdagsmedalj. När det gäller utformningen av det band som hör till medaljen vill styrelsen medalj har delats ut . medaljen med bandet knutet som en rosett och herrar har fått medaljen med Som framgår av riksdagsöversyn har Kungl. gett ut den korta handledningen Att bära ordnar och utmärkelsetecken (2010, andra reviderade upplagan, 2019). Av handledningen framgår att kring halsen bärs H.M. Konungens medalj i tolfte storleken i kedja eller band; damer bär dock medalj med stor rosett på bröstets vänstra sida. redovisar att efter ca 1830 var det oftast förekommande att kvinnor bar medal- jer i en rosett på vänstra bröstet. När kvinnor började få medaljer i tolfte stor- leken (en bit in ) förekom det att medaljen hos dessa kvinnor, liksom hos männen, bars i band om halsen. kom dock kvinnor att