frsrdg · H804RJ1 · 2021-02-26 00:00:00 — Redogörelse till 2020/21:RJ1 Stiftelsen överlämnar i enlighet med sina stadgar härmed årsredovisning och förvaltningsberättelse . Viktiga händelser under räkenskapsåret ....................................................... Årets budget och anslag................................................................................ Kommunikation och samverkan................................................................... Resultat och avkastning.............................................................................. Risker och riskhantering............................................................................. Tillämpning av etisk policy ........................................................................ Finansiellt resultat och utgående marknadsvärde ....................................... Den finansiella verksamheten – i sammandrag ................................. Förändring eget kapital............................................................................... blev ett speciellt år, då världen fick möta en akut och mycket allvarlig samhällsutmaning i covid-19-pandemin. Det blev också då vetenskapen mötte det omgivande samhället. Forskning och forskare tog plats i politiken, medierna och det allmänna medvetandet på ett sätt vi inte sett tidigare, och det var inte friktionsfritt. Mot den dova bakgrunden av en eskalerande pandemi fördes diskussioner där man ibland pratade förbi varandra och ibland missförstod varandra. Vetenskapliga meningsmotsättningar fick skarpare konturer när de hamnade i en mediesfär strukturerad kring kontinuerliga uppdateringar och nya rubriker. En av de mer nedslående effekterna var hur snabbt det internationella samtalet tycktes tystna, även inom forskningen. Men det finns också saker att dra lärdom av, som kan peka framåt. Vetenskapens centrala roll för att förstå och hantera både akuta samhällskriser och långsiktiga utmaningar har blivit ännu tydligare det här året. Dels för de stora perspektiven på hur vi organiserar våra samhällen för de gamla och de unga, hur vi värderar det som är viktigast i tillvaron, hur vi ser på liv, sjukdom och död. Dels konkreta frågor som: Hur får man människor att väga sitt eget risktagande på ett sätt som väger in andra, okända människors utsatthet? Ska ekonomisk krispolitik arbeta för att bevara eller förändra? –och deras efterspel – hjälpa oss att förstå vad som har hänt och vad som kommer att hända? Och det som är viktigast , inte bara i utan i hela världen: Hur får man ett vaccin att bli tillgängligt för, och accepterat av, tillräckligt många människor för att en global smitta ska stoppas? har relevansen av humaniora och samhällsvetenskap blivit tydlig. För att hantera en pandemi räcker det inte med att studera hur ett virus beter sig eller hur ett vaccin fungerar. Man måste förstå människan och samhället också. Det är humanister och samhällsvetare som kan formulera sådana problemställningar, kritiskt diskutera hur de ska undersökas och sedan tolka resultaten. Det är ett privilegium att Stiftelsen kan lyfta fram och fokusera på ett så viktigt och samhällsnyttigt vetenskapsområde. Om vi kan ta oss ur det mest allvarliga krisläget kvarstår ändå samhällsutmaningarna, sammanfattade i FN:s 17 hållbarhetsmål, lika allvarliga och lika svårlösta som en global pandemi. Genom att fokusera på människans villkor skapar humaniora och samhällsvetenskap själva grundförståelsen för samhällsutmaningarna. vill uppmärksamma dessa perspektiv i arbetet med hållbarhetsmålen. uppgick vårt forskningsstöd till humanister och samhällsvetare till , en insats som blev möjlig genom vår egen effektiva och långsiktiga finansförvaltning. Vårt stora kapital ger oss ett sär- skilt ansvar för att föra humanioras och samhällsvetenskapens talan i det Det ansvaret kommer att fort- Styrelsen och verkställande direktören för Stiftelsen får härmed avge årsredovisning för . Årsredovisningen är upprättad i svenska kronor (SEK). Om inte annat anges särskilt redovisas alla belopp i tusental kronor. Uppgifter inom parentes avser föregående år. Stiftelsen () grundades genom ett beslut i 1964 och en donation från riksbank. Avsikten var att uppmärksamma genom att främja ”ett angeläget nationellt ändamål”. I samband med utskiftningen av löntagarfonderna beslutade 1993 att tillföra en ny donation, Kulturvetenskapliga donationen. Utöver det har RJ fått ytterligare donationer. fastställde de ursprungliga stadgarna . Därefter har stadgarna reviderats två gånger, 1988 och 2017. RJ är en fristående stiftelse med säte i . Styrelsen beslutar självständigt om verksamheten inom ramen för stadgarna, vilka sedan stiftelsens tillkomst preciserar följande ändamål för RJ: Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning med anknytning till . har stödet riktats till humaniora och samhällsvetenskap (inklusive juridik och teologi). Viktiga händelser under räkenskapsåret har trots covid-19-pandemin kunnat genomföra sitt kärnuppdrag att stödja humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning i enlighet med planerna för året och den budget som styrelsen beslutat om. Verksamheten har i stort sett skötts digitalt, på distans, . Ansökningarna i den öppna utlysningen hade då redan skickats in och påverkades således inte av pandemin. Däremot mottog RJ väsentligt färre ansökningar än vanligt om stöd till forskningsinitiering genom vetenskapliga konferenser och möten. Vårens beredningsprocess blev försenad, vilket innebar att höstens beslut om finansiering fick fattas en månad senare än vanligt, vid styrelsens novembermöte. RJ har också fattat beslut om förlängda dispositionstider för vissa projekt och program samt skjutit till vissa medel som en följd av pandemins konsekvenser. Den del av RJ:s forskningsanknutna verksamhet som påverkats mest av pandemin har varit samverkan och forskningskommunikation, där ett antal planerade evenemang har fått ställas in eller skjutas upp. •Styrelsen beslutade att stödja en satsning på forskning om finansiella marknader och penningpolitik vid med . •Styrelsen beslutade att stödja forskning om forskningsetik med , efter en gemensam utlysning i samarbete med och . •Styrelsen beslutade att stödja det nordiska forskningssamarbetet Människan som social och kulturell varelse inför 21:a århundradets samhällsutmaningar, ett nordiskt stiftelsesamarbete 2021–2024, i utlysningen rubricerad som Framtida utmaningar i – människan, kulturen och samhället med . •RJ inledde och genomförde kansliledda utvärderingar av olika samverkansinsatser och forskningsstöd, bland annat Kommunikationsprojekten, Flexit-programmet, Pro Futura-programmet och Dag Hammarskjöldprofessuren vid Humboldtuniversitetet i . •Renoveringen av Fastigheten 23 vid fortsatte enligt plan. Kontrakt skrevs med hyresgäster för i stort sett alla ytor och flyttade RJ tillbaka in i sina lokaler på plan 1–3. Ytterligare en hyresgäst är inflyttad medan två beräknas komma på plats , efter vissa hyresgästanpassningar. •RJ genomförde en översyn av sina administrativa processer och system, vilket ledde till förändringar i roller och arbetssätt för att minska sårbarheten och effektivisera arbetet. Väsentliga händelser i RJ:s finansförvaltning redovisas i ett särskilt avsnitt nedan. Styrelsen sammanträdde fyra gånger och fattade då beslut om alla större forskningsanslag och frågor av principiell vikt. Styrelsens arbetsutskott, som består av styrelsens ordförande och vice ordförande, sammanträdde sex gånger och fattade beslut om mindre anslag till forskningsinitiering, stöd till vissa mindre, forskningsrelaterade insatser och samarbete med . ersattes ordförandekommittén med vetenskapliga kommittén, där styrelsens vetenskapliga ledamöter tillsammans med ska kunna diskutera vissa inomvetenskapliga frågor som sedan eventuellt tas upp för beslut i styrelsen. har också styrelsens mandat att fatta beslut kring vissa stipendiefrågor, och har sammanträtt två gånger . , som på styrelsens delegation fattar beslut i finansiella frågor, sammanträdde vid fyra tillfällen, där specifika frågor behandlades enligt ett årsschema och där olika typer av löpande förvaltningsfrågor diskuterades. (För RJ:s finansförvaltning hänvisas till ett särskilt avsnitt nedan.) fattade beslut om ett antal nya ledamöter, som ersatte dem vilkas mandattid löpte ut . Vd svarar enligt den fastställda attest- och delegationsordningen för den löpande verksamheten och för ledningen av . Årets budget och anslag Inför styrelsens beslut om budget görs ett finansiellt hållbarhetstest, ett så kallat stresstest. Budgeten omfattade totalt . Anslagen till forskning och forskningsrelaterade utgifter uppgick till , och av dessa har använts, då vissa planerade satsningar på grund av pandemin har fått skjutas . Dessutom har RJ beslutat att satsa på forskning om kärnområden, ett belopp som tillförts stiftelsen genom ett särskilt riksdagsbeslut. Beviljande av så kallade ramanslag (se nedan) går till så att hela eller delar av det belopp som öronmärks för senare fördelning inte belastar eget kapital förrän då beslut om mottagare är fattat, vilket ofta sker först . RJ finansierar dels högkvalitativa ansökningar från forskarna själva i ordinarie stödformer, dels riktade insatser som i enlighet med stadgarna syftar till att utveckla svensk forskning och stärka dess internationella ställning. Genom att i vissa fall söka samfinansiering av angelägen forskning med andra aktörer inom och utom kan RJ:s bidrag få större effekt. Större delen av RJ:s anslag får genom styrelsens beslut direkt en mottagare, eller destinatär. Återstoden är som nämndes ovan så kallade ramanslag. I det fallet beslutar styrelsen att en eller flera utlysningar ska göras senare och öronmärker ett visst totalbelopp. I takt med att besluten om anslag fattas och kontrakt skrivs med mottagare och anslagsförvaltare redovisas beloppen mot eget kapital och skuld. har tidigare beslutat att lärosätena ska rekvirera medel i takt med att de kan styrka att de har haft kostnaderna. Det motverkar att lärosätena samlar på sig stora beviljade men oförbrukade belopp. Information om de forskare som beviljats medel av RJ finns på stiftelsens webbplats, . Till de ordinarie stödformerna RJ Program, RJ Projekt, RJ Sabbatical och RJ Infrastruktur för forskning kom sammanlagt 813 nya ansökningar in 2020. Inom dessa stödformer beviljades totalt . Till RJ Program kom 33 ansökningar, varav 3 slutligen finansierades. Totalt 69 forskare ansökte om RJ Sabbatical, och 28 beviljades medel. Av de 37 ansökningarna till RJ Infrastruktur för forskning beviljades medel till 5 projekt. Antalet ansökningar till stödformen RJ Projekt var 674, varav 42 fick anslag. var beviljandegraden i fråga om inkomna projektansökningar . beslutade RJ om ett antal riktade insatser, som finns beskrivna på webbplatsen . I samarbete med och gjordes en utlysning av Forskning om forskningsetik och den andra utlysningen av Digitalisering och tillgängliggörande av kulturarvssamlingar, Digarv. Totalt 51 ansökningar om forskningsetik kom in och 7 beviljades. Digarv-utlysningen hanterades av ; 57 ansökningar inkom varav 7 beviljades. En utlysning av samverkanssatsningen Flexit i dess delvis nya form genomfördes, och av 15 inkomna ansökningar beviljades 3. Styrelsen beviljade också en satsning för att bygga upp kapaciteten inom svensk forskning om penningpolitik och finansiella marknader. bjöds in att lämna in ansökningar, och styrelsen beslutade att förlägga satsningen till . (Satsningen finansieras dock genom transferering av medel från den statliga forskningsfinansiären , varför den inte belastar RJ:s egen budget.) Fem yngre forskare antogs till fjortonde upplagan av Pro Futura-programmet vid Swedish Collegium for Advanced Study (SCAS). Styrelsen stödde också riktade internationella insatser, dels genom att finansiera det nordiska forskningssamarbetet Människan som social och kulturell varelse inför 21:a århundradets samhällsutmaningar – ett nordiskt stiftelsesamarbete 2021–2024 (i utlysningen rubricerad som Framtida utmaningar i – människan, kulturen och samhället), dels genom att två tyska forskare fick Humboldtstipendier som gästforskare vid svenska universitet och dels genom att stödja de 21 svenska forskare som antogs till sommarkursen i digital humaniora i . RJ har slutligen finansierat ett antal konferenser och möten. RJ:s beslut om anslag vilar enbart på direkta bedömningar av ansökningarnas vetenskapliga kvalitet, inte på indirekta värderingar på grundval av exempelvis bibliometriska data. Den expertis som finns bland de vetenskapliga ledamöterna i beredningsgrupperna är utgångspunkten för kvalitetsbedömningen. Därutöver ska beredningsgrupperna anlita externa sakkunniga vars skriftliga utlåtanden ingår i beslutsunderlaget. Ledamöterna i beredningsgrupperna, liksom de externa sakkunniga RJ anlitar, får skriftliga och muntliga instruktioner inför bedömningsarbetet. Därutöver följer RJ upp och utvärderar de anslag som beviljats för att kvalitetssäkra arbetet och säkerställa att resultaten av forskningsstödet motsvarar syftet och stiftelsens ändamål. RJ har fastställda rutiner för uppföljning av anslag inom de ordinarie stödformerna med halvtidsuppföljningar inom RJ Projekt, RJ Program och RJ Infrastruktur för forskning. För RJ Program görs dessutom uppföljningar och i förekommande fall även . För RJ Sabbatical följs slutredovisningen upp, då stödformen avser en så att halvtidsuppföljning inte blir meningsfull. RJ:s riktade satsningar följs upp enligt i princip samma riktlinjer som de ovannämnda. Projektledarna lämnar vid avslutat projekt in en ekonomisk och en vetenskaplig slutredovisning, där den vetenskapliga redovisningen presenteras på RJ:s webbplats. Sammanlagt rörde det sig om 53 uppföljningar och utvärderingar. I några fall ledde uppföljningarna till att kompletteringar begärdes in, och ett projekt avslutades därefter på forskarens eget initiativ. Riktlinjerna för jämställdhetsarbetet följs upp genom en kvantitativ redovisning av anslagens fördelning på forskarnas kön och så kallad karriärålder. Internationalisering är kvalitetsdrivande och förnyar och förstärker svensk forskning, och det ingår i RJ:s strategiska målsättningar att arbeta för att underlätta internationalisering av svensk forskning. ingår internationellt nätverkande och internationella samarbeten som en del i de flesta inkomna ansökningar, både i de ordinarie stödformerna och i riktade utlysningar. Mer riktade insatser gäller RJ:s finansiering av internationella samarbeten och stöd till svenska forskare i konkurrensen om internationell finansiering, till exempel från (, ERC). () deltar RJ i styrelsearbetet, i arbetsgrupper för finansförvaltning och kommunikation, liksom i det som inriktar sig på att lyfta fram stiftelsernas roll som forskningsfinansiärer. Forskning främjas av att forskningsresultat når den intresserade allmänheten, medier och beslutsfattare. har detta blivit ännu tydligare i samband med covid-19-pandemin, som året också demonstrerat de utmaningar som uppstår i kontakterna mellan akademi och omvärld. RJ har tidigare både stöttat andras insatser finansiellt och själv arrangerat olika former av samverkan. har RJ utvärderat och i styrelsen diskuterat sitt eget arbete med samverkan för att lägga en tydligare strategi för framtiden. Att värna om och främja humanioras och samhällsvetenskapens roll i det offentliga samtalet är en särskilt viktig uppgift för RJ. Året präglades på flera sätt av pandemin. Flera evenemang som RJ normalt stöder fick ställas in eller flyttas till digitala plattformar: , , och seminarier arrangerade av Vetenskap & Allmänhet samt avslutande möten för några av programmen inom RJ Program. Erfarenheterna av dessa evenemang har demonstrerat digitaliseringens möjligheter men också begränsningar. tema var Staden. Boken har presenterats framgångsrikt i olika sammanhang, bland annat i en serie tv-inspelade samtal i samarbete med Utbildningsradion (UR). Samarbete med har skett dels genom seminarier anordnade av Sällskapet riksdagsledamöter och forskare (), dels med med fleras studie av regeringsbildningsprocessen . En ny studie av , om förstakammarens upphörande 1971, är under arbete och beräknas bli klar . gjordes en rad effektiviseringsåtgärder inom RJ:s administration. En ny upphandling av internrevision genomfördes, som anpassade uppdraget till det faktum att gör en omfattande revision av RJ:s hela verksamhet. Med hjälp av externt konsultstöd analyserade och arbetade RJ om processer, system och arbetssätt inom ekonomiadministrationen, i syfte att minska sårbarheten, förenkla den interna kommunikationen och effektivisera digitala arbetssätt. Ansökningssystemet uppdaterades och fick nya funktioner. Funktionaliteten och säkerheten i RJ:s olika it-stöd kontrolleras och förbättras fortlöpande. Pandemin har lett till att alla anställda har kunnat få låna extra datorer, skärmar, skrivare och ergonomiska stolar. Under pandemin har det varit särskilt viktigt att hålla kontakten via digitala möten och telefon. RJ har använt de digitala mötesplattformarna Teams och Zoom. ses hela kansliet för ett informellt veckomöte. De tre avdelningarna (forskning, finansförvaltning och ekonomiadministration) har regelbundna avstämningar. Utvecklings- och lönesamtal mellan alla anställda och vd genomförs en gång vid två skilda tillfällen. Ordföranden, vd och kansliets personal har också deltagit i en rad möten om administrativa processer, stiftelsens finansförvaltning samt aktuella och kommande forskningsfrågor. hade 19 anställda. Tre konsulter har anlitats , dels som vikarier, dels för verksamhetsutveckling. tillkom ytterligare en vikarie som stannar . Årets resultat uppgick till (1 221). Årets resultat inklusive förändringar av orealiserade vinster uppgick för till (2 597). beviljade RJ (525) till forskningsmedel. Det finansiella resultatet uppgick till (2 654). De administrativa och externa kostnaderna var (60). Av tillgångsfördelningen utgjorde börsnoterade aktier (55), räntebärande placeringar (25), fastigheter (17) och alternativa placeringar (3). Totalavkastningen var (19,6), vilket översteg RJ:s jämförelseindex . Tillgångsslagen aktier och räntebärande placeringar samt taktisk tillgångsallokering överträffade index. Taktisk allokering mellan tillgångsslag bidrog positivt till totalavkastningen . avkastade aktier och ränteportföljen . Helägda fastigheter gav en avkastning på och delägda onoterade fastighetsbolag avkastade . Alternativa placeringar redovisar en avkastning på . Den internationella aktieportföljen gav en avkastning på (35,6), vilken översteg jämförelseindex . Detta är ett starkt resultat där aktieurvalet överträffat index i 10 av 11 sektorer som sektorfördelningen uppvisar en överavkastning mot index. Vid utgången av året var portföljen fördelad på (54), (21), (11), och exklusive (10) samt övriga länder (4). Den svenska aktieportföljen avkastade (32,0), vilket var den tillgångsklass som uppvisade högst absolutavkastning. Dock understeg avkastningen index , vilket främst kan hänföras till sektorerna hälsovård, cykliska konsumentbolag och finans. har hela den internationella aktieportföljen, den svenska aktieportföljen och ränteportföljen förvaltats internt av RJ:s finansavdelning. Investeringsfilosofin att lägga tonvikt vid bolag som är ”bäst-i-sin-klass” med rimlig värdering är en viktig del i den övergripande strategin. Ränteportföljen avkastade (0,7), vilket överstiger jämförelseindex . Portföljen består av säkerställda bostadsobligationer, företagsobligationer med fast och rörlig ränta samt företagscertifikat. steg kreditspreadarna kraftigt och RJ utnyttjade detta till att successivt öka andelen företagsobligationer, vilket kom att ha en positiv inverkan på relativavkastningen då riskpremien sjönk. har i stor skala varit köpare av obligationer i syfte att stödja ekonomin som påverkats kraftigt negativt av pandemin. torna sjunkit som reporäntan varit kvar på noll procent. RJ:s fastighetsinvesteringar utgörs av helägda fastigheter i holm samt delägda onoterade fastighetsbolag och fastighetsfonder. ringarna består av bostäder , kontor , hotell , samhällsfastigheter , handel samt logistik, industri och Helägda fastigheter avkastade (8,5). värdestegringar i samtliga bostadsfastigheter som ombyggnadspro- jektet i kontorsfastigheten 23 har resulterat i en högre marknads- Portföljen har värderats av och bygger på Delägda fastigheter har avkastat (21,1). Den positiva avkastningen är främst hänförlig till samhällsfastigheter och ”value add”-fonder som och en del av fondernas investeringar genomförda 2019 har påverkats negativt av pandemin. RJ:s alternativa placeringar är under uppbyggnad och består av tre hedge- fonder, en lånefond, två investeringsåtaganden i riskkapitalfonder samt det nya RJ har gått in i två nya investeringsåtagan- den, varav i Allianz globala infrastrukturfond och i Direct II, en fond inriktad på onoterade nordiska har USA-dollarn tappat i värde mot svenska kro- nan, vilket påverkat avkastningen mätt i SEK negativt i utländska aktier och Valutasäkringar redovisas separat och påverkade total- Vid utgången av året var den öppna valutaexponeringen av tillgångarna. RJ:s redovisade egna kapital ökade från till . Stiftelsens förmögenhet (eget kapital värderat till marknadsvärde) ökade från till . Vid utgången av året översteg marknadsvärdet på RJ:s tillgångar det bokförda värdet med (4 490). RJ:s kapitalförvaltning har med betydande marginal uppfyllt styrelsens avkastningsmål. Enligt styrelsebeslut ska placeringsverksamheten på lång sikt sträva efter en genomsnittlig årlig realavkastning på , det vill säga konsumentprisindex plus . Detta mål gällde för perioden –2016. För tioårsperioden –2026 har styrelsen fastställt ett mål om en real avkastning på i genomsnitt . Avkastningen ska även fortsättningsvis utvärderas ackumulerat , dels på rullande femårsperioder, dels kalenderårsvis. RJ:s finansiella resultat uppgick –2020 till . Realavkastningen uppgick för perioden –2020 till i genomsnitt jämfört med det sammanvägda målet . Detta innebär att den reala avkastningen för perioden –uppgick till sammanlagt , vilket överstiger de långsiktiga målen . RJ:s kapitalförvaltning utvärderas också utifrån en referensportfölj som föreslås av finansdirektören i ett beslutsunderlag och som fastställs av finanskommittén. Referensportföljen ska ses som finanskommitténs och finansdirektörens bedömning av en lämplig portföljsammansättning med vilken realavkastningsmålet kan uppnås. från till 2020 har referensportföljen gett en genomsnittlig realavkastning om . Detta innebär att referensportföljen över perioden –2020 överträffar det långsiktiga realavkastningsmålet . Därutöver överträffade den aktiva kapitalförvaltningen som bedrivits inom RJ:s finansavdelning –2020 referensportföljens jämförelseindex med sammanlagt . Totalportföljen har –2020 överträffat jämförelseindex av antal år. RJ genomför ett stresstest för att bedöma den påverkan som ett scenario med ett kraftigt värdefall på tillgångarna skulle ha på stiftelsens framtida utdelningskapacitet. Placeringsriskerna kan delas upp i följande riskfaktorer: •marknadsrisker inklusive aktie-, fastighets-, valuta- och ränterisk •kreditrisker, inklusive motpartsrisker Placeringspolicyn fastställs av styrelsen och anger placeringsinriktning, limiter för placeringsrisker, godkända finansiella instrument samt avkastningsmål och etiska riktlinjer. Inom ramen för placeringspolicyn och beslut i finanskommittén, såsom referensportföljen och allokeringsmandat, är investeringsbesluten delegerade till finansavdelningen där stiftelsens finansdirektör har ett övergripande placerings- och resultatansvar för RJ:s hela kapitalförvaltning. På finansavdelningen arbetar ytterligare tre personer som portföljförvaltare med ansvar för olika investeringsmandat som fastställs av finansdirektören. Alla värdepapper förvaras i bankdepå.