frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — Arbetsgruppen för migration och integration Den 26:e parlamentariska i beslutade att tillsätta en arbetsgrupp för att behandla frågan om migration och integration. Arbetsgruppens mandat förlängdes till 2020. Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus för arbetet var att samla in kunskap och få en överblick över situationen i , att utbyta erfarenheter och jämföra bästa praxis för att på det sättet kunna identifiera integrationsfrämjande åtgärder. Arbetsgruppen har hållit ett möte, i den 12–. ledde mötet vid vilket även deltog. Temat för mötet var ensamkommande flyktingbarn och vid mötet gavs föredragningar av representanter för myndigheter, forskare och en frivilligorganisation som arbetar med unga migranter i . Arbetsgruppens sista möte var planerat att hållas den 27–i , men ställdes in på grund av coronapandemin. Arbetsgruppens slutrapport fick därför behandlas via skriftlig procedur och rapporten översändes därefter till den ständiga kommittén. Arbetsgruppens slutsatser presenterades vid den årliga konferensen . Arbetsgruppen för klimatförändringar och biologisk mångfald I samband med den 29:e konferensen inrättades en ny arbetsgrupp för klimatförändringar och biologisk mångfald. utsågs av ständiga kommittén att leda arbetsgruppen. Av arbetsgruppens mandat framgår att fokus är att samla in information för att få en överblick över den nuvarande 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) situationen i , samla in exempel på bästa praxis inom områ- dena samt studera innovationer och åtgärder som vidtagits för att hantera frå- gor om klimatförändringar, biologisk mångfald eller klimatomställning. betsgruppen ska ta fram gemensamma rekommendationer för att främja och stärka samarbetet och samla parlamentariskt stöd för frågorna. första möte var planerat att hållas i , men mötet ställdes in och ersattes av ett digitalt möte. Vid mötet gavs presentationer av represen- tanter för , Östersjöcentrum och samt Den ständiga kommittén har ansett att den parlamentariska bör fortsätta följa utvecklingen på det aktuella sakområdet även efter att en arbetsgrupp avslutat sitt arbete. I de fallen har en medlem av arbetsgruppen utsetts till rapportör för att kunna fortsätta bevaka frågan. Rapportörer kan även utses utan att BSPC haft någon arbetsgrupp på det aktuella sakområdet. Exempelvis har två medlemmar av den ständiga kommittén till uppgift att särskilt bevaka arbetet inom Helcom om miljö. Generellt sett är rapportörernas uppgift att följa utvecklingen i på det aktuella sakområdet och att rapportera till konferensen eller till den ständiga kommittén. Rapportörerna kan vidare representera BSPC på möten och konferenser. utsågs till rapportör för frågor om migration och integration. delegation till den parlamentariska Medlemmar i delegationen var (S), (M), (MP), (M) och (SD). Vid delegationens konstituerande möte valdes (S) till ordförande och (M) till vice ordförande för delegationen, tillika svensk medlem och svensk suppleant i den ständiga kommittén. innehade , genom , ordförandeskapet för konferensens arbetsgrupp för migration och integration. var ersättare på denna post. innehar , genom , ordförandeskapet för konferensens arbetsgrupp för klimatförändringar och biologisk mångfald. är ersättare på denna post. är president för den parlamentariska och representerar därmed konferensen vid olika möten och sammanhang. 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) Delegationen enades tidigt om att ordförandeskapet bör fokusera på demokratifrågor. Vid delegationens möte tog delegationen beslut om ett ordförandeskapsprogram under rubriken ”Hållbar demokrati” med fyra prioriterade politikområden: •En fredlig och pålitlig grannsämja och ett intensivt samarbete som bygger på inkluderande delaktighet och tillit till det demokratiska systemet: nya sätt att engagera sig politiskt med särskilt fokus på unga och civilsamhällets roll •Demokratin i ett förändrat medielandskap: digitalisering, kampen mot desinformation och falska nyheter samt skyddet för fria medier och yttrandefrihet. •Anpassning till en ny demografi och de utmaningar som välfärdsmodellen ställs inför: urbaniseringen, en åldrande befolkning, bristen på arbetskraft och kopplingen till tilliten till det offentliga, social och regional jämlikhet och ungas möjligheter. •Begränsa klimatförändringar, omställning och bevarande av biologisk mångfald: förtroende för staten som aktör, icke-statliga organisationers och frivilligorganisationers roll samt vikten av innovation och vetenskap. Delegationen har hållit sex möten . Vid mötet hade representanter från Havs- och vattenmyndigheten samt Försvarsmakten bjudits in för att informera om arbetet med dumpad krigsammunition på havsbotten i . Vid mötet deltog ämnesrådet med ansvar för , från . Ekmehag redogjorde för de svenska prioriteringarna inom samarbete. gjorde delegationen ett studiebesök till sekretariatet för . , biträdande generaldirektör tog tillsammans med flera medarbetare vid sekretariatet emot delegationen för att informera om pågående projekt och den aktuella verksamheten. Mot bakgrund av ordförandeskapet i BSPC har ordförande och vice ordförande deltagit i fler möten än . och deltog i ett digitalt möte med talmannen för att ge information om ordförandeskapet inom BSPC. deltog och i ett möte med utrikesminister för att informera om ordförandeskapet i BSPC och diskutera möjliga områden för samarbete. deltog i egenskap av president för BSPC i den årliga konferensen för Östersjöstaternas subregionala samarbete (Baltic 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) – BSSSC) som hölls I egenskap av president för BSPC deltog även vid Baltiska församlingens möte som hölls digitalt . deltog och i ett möte med den nytillträdde generaldirektören för Östersjöstaternas råds sekretariat, Vid mötet gavs information om prioriterade områden, bland annat Children at Risk och Human trafficking. Diskussion fördes om möjliga områ- den för utökat samarbete, såsom klimatfrågor och ungdomsfrågor. Ytterligare information om den parlamentariska finns 8 Den arktiska parlamentarikerkonferensen Det arktiska parlamentarikersamarbetet sker inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (Conference of Parliamentarians of the Arctic Region, CPAR). Konferensen arrangeras under värdskap av ett av medlemsparlamenten och samlar parlamentariker från de åtta arktiska staterna och . Representanter för urfolken i den arktiska regionen deltar i egenskap av permanenta deltagare. Vidare deltar observatörer. Den första parlamentarikerkonferensen arrangerades i . Syftet med det parlamentariska samarbetet är att ta initiativ till ett vidare samarbete om arktiska frågor, att fungera som ett forum för debatt och informationsutbyte och att utgöra den parlamentariska dimensionen till . Förutsättningarna för att möta utmaningarna och ta till vara möjligheterna i ett förändrat står i fokus för samarbetet. Särskild vikt läggs vid klimatförändringarna och konsekvenserna för den känsliga arktiska miljön, den ekonomiska utvecklingen i regionen och ett hållbart utnyttjande av naturresurserna, befolkningens levnadsvillkor och den civila säkerheten i regionen. Forsknings- och utbildningsfrågor är centrala frågor för samarbetet. Den arktiska regionens ökade geopolitiska betydelse återspeglas i samarbetet. Den arktiska parlamentarikerkonferensen arrangeras av ett av medlemsparlamenten och samlar parlamentariker från de nordiska länderna, , och samt . Representanter för ursprungsbefolkningarna i regionen deltar i konferensen med en särskild status som permanenta deltagare. I samarbetet deltar observatörer från andra nationella parlament och parlamentariska organisationer. Ett ökande intresse från framför allt och avspeglar sig i konferensdeltagandet. Vidare deltar representanter för forskningsmiljöer, näringsliv och andra med intresse för utvecklingen i . Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till de arktiska ländernas regeringar, och institutioner i de delar som är tillämpliga. Den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen planerades ursprungligen äga rum i på inbjudan av . Med anledning av covid-19-pandemin kommer den att arrangeras i digitalt format den 13–. Det övergripande temat för konferensen är klimatförändringarna och dess effekter på regionen. Sedan valet har en fast delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 2 (M), 1 (V), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén, (, SCPAR) bildades . En av huvudfrågorna när kommittén bildades var etablerandet av ett samarbete på regeringssidan – inrättades 1996. Kommittén stöder aktivt Arktiska rådets arbete och deltar i rådets möten i egenskap av observatör. Kommittén upprätthåller arbetet, verkställer besluten mellan de arktiska parlamentarikerkonferenserna och förbereder nästkommande konferens. Kommittén verkar också för att främja det arktiska samarbetet på både nationell och internationell nivå. I kommitténs möten deltar representanter för ursprungsbefolkningarna med status som permanenta deltagare samt observatörer, varav och har en särskilt aktiv roll. Vid kommitténs möten förs en dialog om aktuella frågor för regionen, utmaningarna och möjligheterna. Kommittén har nära följt arbetet inom under det isländska ordförandeskapet 2019–2021. Som ett led i förberedelserna för nästkommande konferens har kommittén ofta utsett rapportörer som förbereder de teman som ska behandlas. Varken konferensen eller kommittén har någon gemensam budget utan deltagandet finansieras helt av de deltagande parlamenten. Kommittén har hållit tre möten . Vid mötena ges värdlandet möjlighet att lyfta fram prioriterade frågor, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. Vid mötet i den 12–mötte kommittén representanter för utrikesutskott, samt Europeiska utrikestjänsten (EEAS). Vid samtliga möten underströks från kommitténs sida vikten av ett starkare EU-engagemang i arktiska frågor. Vidare mötte kommittén representanter för , det isländska ordförandeskapet för och (). I mötet deltog (S). Med anledning av covid-19-pandemin senarelades det möte som planerades i till en tidpunkt som är möjlig med hänsyn till pandemin. Kommittén möttes digitalt för att diskutera hur pandemin har påverkat den arktiska regionen. Kommittén identifierade två områden som särskilt påverkat den arktiska regionen under coronapandemin bl.a. som en följd av gränsstängningar och reserestriktioner: –De ekonomiska konsekvenserna som följer av att regionen är beroende av turism och naturresurser. –De stora skogsbränder som ökat som en effekt av klimatförändringarna och behovet av att säkra utrustning och transportvägar. Kommittén beslutade att uppmärksamma regeringarna i de arktiska länderna och på detta i ett brev. I mötet deltog (M). Vid det digitala mötet fick kommittén en rapportering från det pågående isländska ordförandeskapet för 2019–2021 och en redovisning av prioriteringarna för det kommande ryska ordförandeskapet 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN 2021–2023. representant i kommittén redogjorde för president- och kongressvalet . Vid mötet redovisade ledamöterna arbetet med de nationella arktiska strategierna och vilka effekter pandemin nationellt har i den arktiska regionen. I mötet deltog (M). Den 14:e arktiska parlamentarikerkonferensen planerades ursprungligen äga rum i under värdskap av . Med anledning av covid-19-pandemin har konferensen senarelagts till . Efter överväganden om möjligheterna att arrangera en fullskalig konferens i har meddelat att förutsättningar för det inte föreligger utan att konferensen arrangeras digitalt den 13–. Med hänsyn till deltagarländernas tidszoner kommer konferensens upplägg och omfattning att begränsas. Det övergripande temat för konferensen är klimatförändringen och konsekvenserna för den arktiska regionen. delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen (CPAR) valdes (S), (M), (V), (M) och (SD) till medlemmar av den svenska delegationen. (M) valdes till medlem av delegationen efter . Vid det konstituerande mötet valdes (M) till ordförande och (S) till vice ordförande för delegationen, tillika svensk medlem och svensk suppleant i den permanenta parlamentarikerkommittén. Delegationen har hållit sex delegationsmöten. Vid mötet medverkade Arktisambassadör för att informera om samarbetet i och svenska prioriteringar. Vid mötet lämnades också en övergripande information om arbetet med den svenska strategin för . Till dagordningspunkten hade ledamöter från utrikesutskottet bjudits in. Vid mötet lämnade kansliråd aktuell information om arbetet i . har delegationens ledamöter bjudits in till utrikesutskottets sammanträde när utrikesministern informerat om . Delegationens ordförande och vice ordförande har deltagit i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. Vid mötet informerade talmannen om de rekommendationer som arbetsgruppen för utökad interaktion mellan delegationerna till de 8 DEN ARKTISKA PARLAMENTARIKERKONFERENSEN interparlamentariska församlingarna och utskotten tagit fram och att dessa ska Nordiskt i den 2– Delegationen stod värd för ett möte i den 2–med deltagande av de nordiska delegationerna till den arktiska parlamentarikerkonferensen. Vid mötet deltog, utöver de nordiska delegationerna, ambassadör med en presentation av prioriteringar för den arktiska regionen, från med en presentation av geopolitiken i ett föränderligt , minister för högre utbildning och forskning om arktisk forskning samt forskaren vid Nordregion som presenterade pågående projekt om den arktiska befolkningens välmående och arktisk infrastruktur. Från parlamentarikernas sida lyftes särskilt fram behovet av samarbete för att möta effekterna av klimatförändringarna och ett ökat EU-engagemang i arktiska frågor. Möten inom den nordiska kretsen har arrangerats tidigare. Mö- tena är inte formaliserade utan arrangeras på initiativ av någon av delegationerna. Seminarium om det isländska ordförandeskapet för Delegationen arrangerade i samarbete med ett seminarium om det arktiska samarbetet och utmaningarna för regionen. Talmannen inledningstalade vid seminariet, Enhetschef från presenterade det isländska ordförandeskapet för 2019–2021 med hållbarhet som övergripande tema och särskilt fokus på havsmiljön, grön energi, befolkningens levnadsvillkor och ett stärkt Arktiskt råd. Ambassadör presenterade Arktispolitik. Även vid seminariet lyftes från parlamentarikersidan behovet av ökat samarbete för att möta effekterna av klimatförändringarna och ett ökat EU-engagemang i arktiska frågor fram. Seminariet samlade ett 60-tal deltagare. Ytterligare information om det arktiska parlamentarikersamarbetet finns på . (S), vice ordförande (M), ordförande (SD), ersattes av (SD) BILAGA 1 SVENSKA DELEGATION 2020 (V) (M) (SD) (S) (KD) (S) (SD), ersattes av (SD) (S) i (M) (MP) (C) (V), ersattes av (V) , ersattes av (V) Framställningar, rekommendationer och interna beslut Resolution antagen vid den 29:e parlamentariska RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 29:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN BILAGA 3 BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 29:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 29:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN BILAGA 3 BILAGA 3 RESOLUTION ANTAGEN VID DEN 29:E PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN Missivbrev till redogörelsen för den parlamentariska Missivbrev till redogörelsen för den arktiska parlamentarikerkonferensen