frsrdg · H804RR1 · 2021-02-19 00:00:00 — Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen. Det handlar om såväl rutiner som granskningsprogram och andra vägledningar. Syftet är att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. har vi reviderat vår rutin för hantering av risker. 15Ansvariga revisorer har ett delegerat ansvar från riksrevisor att genomföra årlig revision och besluta om revisionsberättelser och revisionsrapporter. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 7 Nettokostnader för årlig revision (tkr)16 Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Tabell 8 Antal redovisade timmar inom årlig revision Revision av myndigheter med flera Revision av övriga organisationer Nettokostnaderna för den årliga revisionen uppgår till , vilket är i linje . Antalet redovisade timmar har dock minskat något, framför allt för revision av myndigheter. Det finns flera orsaker till det. Granskningen har huvudsakligen kunnat genomföras på distans. Detta har inneburit vissa besparingar , men vi har också tvingats minimera granskningen eftersom situationen har inneburit stor osäkerhet kring möjligheter till granskning och myndighetsbesök. Vi har också varit färre anställda, vilket inneburit mindre tillgängliga resurser för granskning. Orsaken till att nettokostnaderna ändå är oförändrade beror på högre myndighetsgemensamma kostnader jämfört med . Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Timmarna för revision av myndigheter har minskat 2020. Eftersom faktureringen baseras på redovisade timmar medför det att intäkterna för avgiftsområdet är lägre, vilket har lett till att det har uppstått ett underskott . 16Inom årlig revision är avgiftsområdet (tabell 9) lika med Revision av myndigheter med flera. Tabell 9 Avgiftsområde årlig revision17 18 (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) granskar Östersjöstaternas råd (). Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som vi kan bedriva enligt lagen med instruktion för . Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Stora delar av det ackumulerade överskottet härrör från tidigare internationella uppdrag i bland annat och . Tabell 10 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet (tkr) Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) 177).Inom årlig revision är avgiftsområdet lika med Revision av myndigheter med flera (tabell 18 Omräkning av kostnaderna med anledning av att en verksamhetsgren har utgått har påverkat det ackumulerade över-/underskottet för avgiftsområdet med –4 886 tkr. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Inom effektivitetsrevisionen granskar vi och bedömer hur effektiv den statliga verksamheten är. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser.19 har efterlyst breda granskningar i väsentliga samhällsfrågor samt att de mest väsentliga delarna av varje utskottsområde bör föranleda granskningsinsatser . Granskningen ska huvudsakligen inriktas mot hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse.20 Granskningen följer internationella standarder för nationella revisionsorgan. Effektivitetsrevisionen har uppvisat ett gott resultat. Den övergripande slutsatsen bygger på en samlad bedömning av verksamhetsvolym, inriktning, genomslag, kvalitet och resursåtgång. De olika delarna utvecklas i de följande avsnitten. Pågående granskningar och publicerade granskningsrapporter publicerades 30 granskningsrapporter. Av dessa inleddes 2 granskningar , 6 , 17 och 5 granskningar . Vi bedömer resultatet som mycket bra, givet omständigheterna. Under den pågående pandemikrisen har effektivitetsrevisionen tagit stor hänsyn till att flera verksamheter har samhällsviktiga och brådskande uppgifter inom krishanteringen. Verksamheten gynnades av fortsatt låg personalomsättning. Vid årets början pågick 37 granskningar, vilket är färre än vid ingången av föregående år. Hur många granskningar som kan bedrivas bestäms av tillgängliga resurser, granskningarnas omfattning och inriktning samt hur snabbt medarbetare kan påbörja en ny granskning i samband med att de avslutar en pågående granskning. inleddes 31 granskningar, vilket är färre än . Pandemin har påverkat produktion och resursåtgång inom granskningsverksamheten i och med minskad tillgänglighet till de myndigheter vi granskar och ökat hemarbete. har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 68 granskningar, vilket också är färre än . har två granskningar avslutats utan publicerad granskningsrapport, en av Swedavias samhällsuppdrag och en av gymnasieskolans lärlingsutbildning. Granskningen av Swedavias samhällsuppdrag lades ned mot bakgrund av utvecklingen av coronapandemin och den stora påverkan som denna har haft på flygmarknaden då Swedavias situation sannolikt påverkas . Granskningen av gymnasieskolans lärlingsutbildning lades ned mot 194 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. 2009/10:KU17, rskr. 2009/10:301, 302. bakgrund av att regeringen har gett i uppdrag att följa upp och ge förslag på hur lärlingsutbildningen kan förbättras, varför mervärdet av en granskning inte bedömdes vara tillräckligt högt för att gå vidare. pågick 36 granskningar, vilket är något färre än . Se tabell 11 nedan för utvecklingen av antal granskningar . Tabell 11 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar De 30 publicerade granskningsrapporterna är väl fördelade över utskott. Granskningar har genomförts inom samtliga utskottsområden utom försvarsutskottet och kulturutskottet. Förhållandevis många granskningar genomfördes inom finansutskottets område.21 I tabell 12 nedan redovisas fördelningen av publicerade granskningsrapporter utifrån de tre inriktningar som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska utgå från22. En granskning kan beröra flera inriktningar. Tabell 12 Fördelning av antal rapporter utifrån granskningens inriktning Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar naturligt mellan åren. Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna levde upp till lagens krav på bredd. En aspekt av god förvaltning är att verksamheten bedrivs effektivt och med god hushållning. följer upp vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av effektivitetsrevisionens granskning och bedömer genomslaget av de tidigare lämnade granskningsrapporterna . 21Se bilaga 1, Publicerade granskningar per utskott och inriktning. 224 § lagen om revision av statlig verksamhet m.m. 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 13 Andelen granskningar som medfört åtgärder Andelen granskningar som medfört åtgärder23 I många fall har granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen medfört någon form av åtgärd från regeringen eller andra granskade organisationer som ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Det är dock viktigt att vara medveten om den osäkerhet som råder kring möjligheten att härleda åtgärderna direkt till granskningsrapporternas slutsatser och rekommendationer. Denna osäkerhet, i kombination med att uppgiften endast finns tillgänglig innebär att det inte heller är möjligt att ange orsaker till förändringen mellan åren. Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. Utöver att projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar också metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Efter att ett utkast till granskningsrapport har behandlats vid ett seminarium får och den eller de andra myndigheter som har granskats möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar riksrevisor beslut om granskningsrapporten. infördes en omarbetad process för effektivitetsrevisionen i syfte att förenkla och förtydliga arbetet. Den nya processen är i linje med internationella standarder för effektivitetsrevision. infördes även nya klarspråksriktlinjer specifikt för effektivitetsrevisionen, för att främja tydligare, mer enhetliga och läsarvänliga granskningsrapporter. Gott betyg i myndighetsenkäten Ett sätt att bedöma kvaliteten i granskningsrapporterna är svaren på de enkäter som skickar till de som har granskats efter avslutad granskning (enligt överenskommelse undantas ). ansåg att de granskningsrapporter som publicerades helt eller i huvudsak gav ett professionellt och välbalanserat intryck, och ansåg att de rekommendationer som lämnades helt eller i huvudsak var begripliga, relevanta och möjliga att använda. 23Avser tidigare granskningar som följts upp i respektive 2019. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är något lägre än föregående år. Som framgår av tabell 14 och tabell 15 har kostnaden för omvärldsbevakning ökat något, medan kostnaden för metodutveckling och utbildning har minskat till följd av att vi slutfört översynen av EFF-processen. tog översynen många timmar i anspråk, vilket avspeglades i kostnaderna. Vidare har pandemin medfört färre genomförda utbildningar . Tabell 14 Nettokostnader för effektivitetsrevision (tkr) Tabell 15 Redovisade timmar för effektivitetsrevision Såväl kostnaden per publicerad granskning (tabell 16) som antalet redovisade timmar (tabell 17) har ökat jämfört . Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs, det vill säga omfattande och komplicerade granskningar drar upp den genomsnittliga kostnaden och vice versa. Den pågående pandemin påverkar årets utfall genom minskad tillgänglighet till de myndigheter vi granskar och ökat hemarbete. Tabell 16 Kostnader för granskningar (tkr) Upparbetad kostnad vid årets början Årets kostnad för granskningar Kostnad för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Styckkostnad för årets publicerade granskningar 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 17 Antal redovisade timmar för anställd personal för granskningar Upparbetade timmar vid årets början Årets timmar för granskningar Timmar för årets avslutade granskningar varav granskningar som inte resulterat i rapporter Snitt timmar för årets publicerade granskningar hade två granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport, se även avsnittet ovan om pågående granskningar och publicerade granskningsrapporter. Den totala kostnaden för de två granskningarna var 852 tkr. internationella verksamhet omfattar två delar: internationellt utvecklingssamarbete och internationell samverkan. Nedan finns en ekonomisk sammanställning för hela verksamhetsgrenen. Resultat och bedömning samt ekonomiskt utfall redovisas separat i påföljande avsnitt. Tabell 18 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationell verksamhet (tkr) Tabell 19 Redovisade timmar för internationell verksamhet arbetar med att främja demokratisk utveckling och effektiv förvaltning genom globala, regionala och bilaterala samarbetsprojekt med nationella revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. Målet är att bidra till att stärka kapaciteten och förmågan att bedriva revision enligt internationella standarder. Därigenom bidrar vi till ökad transparens och fungerande system för ansvarsutkrävande, vilket främjar den enskilde medborgarens möjligheter att göra sin röst hörd och vi bidrar till att motverka korruption och oegentligheter. Verksamheten bedrivs i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (OECD-Dac). Resultat och bedömning av det internationella utvecklingssamarbetet Förutsättningarna för arbetet har ändrats påtagligt av den rådande coronapandemin. Nedstängningar av samhället i flera samarbetsländer tillsammans med begränsad it-infrastruktur har inneburit speciella utmaningar för verksamheten. I hög utsträckning har likväl planerade aktiviteter kunnat genomföras digitalt. bedrev verksamhet i tre regionala och tio bilaterala samarbetsprojekt. Inga nya bilaterala projekt påbörjades och två bilaterala samarbeten, med revisionsmyndigheterna i och , avslutades vid årets utgång. har beslutat att förlänga samarbetena med revisionsmyndigheterna i , , 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Det bilaterala samarbetet med revisionsmyndigheten i kommer att bedrivas med som avslutande år för att därefter övergå till regionalt samarbete. Därutöver har beslut fattats att förlänga våra regionala samarbeten i sydöstra (Aseansai)24 samt på västra . På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai. Fortsatt fokus på det regionala samarbetet Våra regionala samarbeten har omfattat insatser riktade till 43 nationella revisionsmyndigheter. En stor del av den regionala verksamheten sker inom vårt samförståndsavtal med Afrosai-E,25, en organisation bestående av 26 revisionsmyndigheter i . har tillsammans med Afrosai-E genomfört insatser för att utveckla kvalitetsarbetet och kompetensen inom revision. har också varit ett stöd i framtagandet av manualer för finansiell revision och handböcker inom effektivitetsrevision. Vi har även arbetat med ledarskapsutbildning samt rådgivning och coachande insatser på HR-området. I samarbetar med Aseansai, vars syfte är att främja god samhällsstyrning, stärkt revisionskapacitet och främja tekniskt samarbete inom offentlig revision. har det främst handlat om hur stödet kan ställas om för att anpassas till nya förutsättningar under pandemin, genom att stödja Aseansai i framtagandet av en ny strategisk plan. Det regionala samarbetet i västra har fokuserat på kommunikation och kvalitetssäkring. Ett arbete med att öka kunskapen kring strategisk extern kommunikation och vikten av klarspråk liksom kring uppbyggnad av kvalitetssäkringssystem har påbörjats. Utöver våra tre regionala projekt har genomfört regionala och subregionala insatser i Östafrika27 och i Stillahavsregionen28. I har stödet främst fokuserat på att utveckla kvalitetsarbetet. Arbetet bedöms ha lett till stärkt erfarenhets- och kunskapsutbyte samt ett professionellt nätverk mellan deltagarna. I har stöttat små revisionsmyndigheter i arbetet med att ta fram HR-strategier. Lägre aktivitetsnivå inom det bilaterala samarbetet till följd av coronapandemin Utgångspunkten för verksamheten var beslutade projektplaner och samförståndsavtal. Verksamheten har påverkats av coronapandemin, och 24Association of South-East Asian Nations Supreme Audit Institutions. 25African Organization of English-speaking Supreme Audit Institutions. 26Med revisionsmyndigheter i , , Nordmakedonien, Kosovo, , och och . 27Med revisionsmyndigheter i , och . 28Med revisionsmyndigheter i , Papa , , , och Yap. aktivitetsnivån har som följd varit lägre än planerat. Trots utmaningarna har verksamhet kunnat bedrivas i alla tio bilaterala projekt . Stöd inom effektivitetsrevision har fortsatt att utgöra en kärna i det bilaterala samarbetet. Insatserna har innefattat såväl utbildningar som stöd i framtagandet av manualer och handböcker inom effektivitetsrevision och att stärka ämnesvalsprocesser. Till exempel har vi stöttat revisionsmyndigheterna i Pa- lestina och i att ta fram manualer för effektivitetsrevision, i syfte att höja kvaliteten och förbättra myndigheternas processer. Inom finansiell revision har vi arbetat med en kombination av utbildning och praktiska övningar. I vårt samarbete med revisionsmyndigheten i har två pilotprojekt genomförts och 2020 med fokus på granskning av statliga bolag. har på olika sätt arbetat med våra samarbetspartner inom kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. Arbetet har i hög utsträckning kunnat genomföras på distans och med digitalt stöd. Sådana insatser har genomförts i , och . har ett fortsatt fokus på stärkt organisatorisk kapacitet genom att stötta lednings- och HR-funktioner att skapa interna förutsättningar och förståelse för hur revisionskvalitet kan förbättras. I har vi exempelvis sett en koppling mellan de chefer som genomgår individuell coachning och deras förmåga att använda kunskaper från ledarskapsprogram i ledning och utveckling av individer och team. Intern och extern kommunikation är centralt för att få genomslag för en revisionsmyndighets arbete och rekommendationer. fokuserade arbetet på externa och interna kommunikationsstrukturer, utveckling av rapporternas läsbarhet och kommunikationens användbarhet. i vittnar om hur detta arbete lett till ökat genomslag i medierna, då rapporterna nu har en större läsbarhet. Det är tydligt att förutsättningarna för att stödja våra partner har förändrats med anledning av coronapandemin, vilket lett oss till att pröva nya stöd- och samarbetsformer. har inlett ett samarbete med FN:s utvecklingsprograms (UNDP) landskontor i . Stödet från har gjort det möjligt att inkludera revisionsmyndigheten i som implementerande partner i UNDP:s pågående program Parliament Support Programme , som bland annat syftar till att stärka parlamentets kontrollmakt och den offentliga revisionens kapacitet. Globala insatser utgör en central del av verksamheten En väsentlig del av internationella utvecklingssamarbete sker på den globala nivån. Trots pandemin har verksamheten kunnat fortgå i planerad omfattning, och i flera fall har vi nått ut till en större och bredare publik än tidigare då den genomförts digitalt. En viktig del av detta arbete sker inom ramen för (, CBC). Med revisionsmyndigheten i som ordförande och 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING som vice ordförande främjar kommittén utvecklingen hos oberoende revisionsmyndigheter. genomfördes flera webbinarier, bland annat med fokus på revisionsmyndigheters roll under coronapandemin, samt samarbete med civilsamhället. Det senare resulterade i ett ramverk med principer för revisionsmyndigheters samarbete med civilsamhället. Ett annat ämne har varit revisionsmyndigheters roll i att granska biståndsmedel i sina respektive länder. Engagemanget var stort och slutsatserna från webbinariet kommer att ligga till grund för en ny projektgrupp inom CBC, med avsikt att skapa bättre förutsättningar för revisionsmyndigheter att granska biståndsmedel på ett hållbart sätt. leder för stöd till revisionsmyndigheter i bräckliga situationer (Auditing in Complex and Challenging Contexts – ACCC). Projektgruppen ökade sin aktivitetsnivå med fler webbinarier och kunde, tack vare det digitala formatet, nå fler deltagare. Störst intresse tilldrog sig ett webbinarium om lärdomar från att granska medel års ebolautbrott, lett av riksrevisorn i . erfarenheter av att granska insatser under ebolaepidemin har hög relevans för alla revisionsmyndigheters arbete under den nu pågående pandemin. ACCC utarbetade även informationspaket för att öka parlamentens förståelse för revisionsmyndigheters roll, oberoende och tillämpning av internationella revisionsstandarder. I linje med strategin för internationella utvecklingssamarbete har vi genomfört en översyn av förutsättningarna för att bedriva revision av internationella och multilaterala organisationer med utvecklingsmandat. är en stor givare till det multilaterala systemet och totalt kanaliseras av det svenska biståndet via internationella organisationer. Organisationernas funktioner för extern- och internrevision, oberoende översynskommittéer samt interna inspektions- och utvärderingsfunktioner utgör viktiga funktioner. En av översynens slutsatser är att en starkare svensk närvaro i dessa sammanhang skulle öka möjligheterna för insyn och ansvarsutkrävande och därmed bidra till att nå målen för svenskt bistånd. har påbörjat ett utvecklingsarbete för att stärka resultatstyrningen samt uppföljnings- och utvärderingsarbetet i våra samarbetsprojekt. Två externa utvärderingar har genomförts , av våra bilaterala samarbeten med revisionsmyndigheterna i och . I linje med strategin för internationella utvecklingssamarbete har arbete inletts för att stärka hållbarhetsarbetet, med fokus på jämställdhet samt miljö och klimat. samråder med (Sida). Samråd ägde rum , samt . hade vid ingången av 2020 en utnyttjad anslagskredit om på biståndsanslaget. Inriktningen var inledningsvis fullt anslagsutnyttjande. Till följd av coronapandemin har inte nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym och går ur 2020 med ett anslagssparande om . Kostnaderna är lägre än föregående år. Till stor del beror det på minskade resekostnader, och i viss utsträckning även på lägre aktivitetsnivå. Antalet operativa timmar inom det globala och regionala samarbetet är högre respektive i princip i nivå med medan antalet operativa timmar inom det bilaterala samarbetet är väsentligt lägre än 2019. Detta beror på att det har varit enklare att ställa om till digitala insatser och distansstöd inom det globala och regionala samarbetet, jämfört med inom de bilaterala samarbetsprojekten. I kostnaderna för myndighetens internationella utvecklingssamarbete ingår kostnader för myndighetsgemensamma uppgifter, som redovisas som bistånd i enlighet med direktiv som utfärdas av (Dac) för vad som får rapporteras som bistånd. För ytterligare upplysningar om fördelningen av gemensamma kostnader, se avsnittet Redovisningsprinciper. Se bilaga 2 för en redovisning av nettokostnader och lämnade bidrag per samarbetsprojekt inom det internationella utvecklingssamarbetet. Tabell 20 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete (tkr) Lämnade bidrag avser framför allt bidrag till Afrosai-E. Ökningen utgörs av bidrag till i . 2020/21:RR1 RESULTATREDOVISNING Tabell 21 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 22 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete fördelat per aktivitet29 internationella samverkan syftar till att utbyta information, kunskap och erfarenheter med andra revisionsmyndigheter och internationella aktörer och därigenom utveckla metoder och processer i syfte att förbättra verksamheten.33 Dessutom ska bidra till att främja utvecklingen av revisionsprofessionen och att stärka revisionsmyndigheters roll globalt genom kunskapsdelning. Utgångspunkten är vår instruktionsgivna uppgift att företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Inom internationell samverkan arbetar i tre delar: Intosai, EU och övrig internationell samverkan. Resultat och bedömning av internationell samverkan är en aktiv medlem i Intosai och Eurosai representerar i Intosai och dess regionala organisation för , Eurosai. Vårt arbete i Intosai ska bidra till utveckling av professionella standarder och kunskapsutbyte i syfte att säkerställa en effektiv hantering av offentliga resurser, inom och internationellt. Vi har bland annat deltagit i arbetsgrupper som rör frågor om it och teknologi, miljö samt finansiell reform. har även varit aktiva i kommittéerna för 29Tabellen innehåller endast ett jämförelseår då redovisningen på aktivitetsnivå startade , utfallet är omräknat till samma struktur. 30Avser insatser på områden som ledarskap, HR, kommunikation, strategisk planering m.m. 31Inkluderar även metod- och kompetensutveckling. 32Avser framför allt aktiviteter inom global kapacitetsutveckling samt regionala och internationella insatser. 33Strategi för arbete inom Intosai, dnr 1.1.2-2018-0195. effektivitetsrevision och finansiell revision, som är underkommittéer till . har vi också engagerat oss i Intosais arbete med anledning av coronapandemin och i den tillfälliga arbetsgruppen för strategisk planering. Inom Eurosai har ansvarat för arbetet med kapacitetsutveckling tillsammans med den polska revisionsmyndigheten. På grund av coronapandemin har aktivitetsnivån varit lägre än . Eurosais årliga kongress har skjutits fram . EU-samverkan har begränsats av coronapandemin Engagemanget inom EU syftar till att verka för oberoende och transparenta revisionsmyndigheter som bidrar till professionens utveckling. Detta sker främst inom ramen för kontaktkommittén för revisionsmyndigheterna i .