frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — Redogörelse till 2020/21:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten svenska delegation överlämnar härmed bifogad berättelse om sin verksamhet . Huvuddragen i verksamheten 2020............................................................. Utskotten och kontrollkommittén ............................................................. Utskottet för ett hållbart ............................................................... Utskottet för kunskap och kultur i ............................................... Utskottet för tillväxt och utveckling i .......................................... Utskottet för välfärd i .................................................................. Den parlamentariska (BSPC) .................................. Den arktiska parlamentarikerkonferensen................................................. svenska delegation 2020 ..................................................... Framställningar, rekommendationer och interna beslut ....................... Resolution antagen vid den 29:e parlamentariska ....... Missivbrev till redogörelsen för den parlamentariska Missivbrev till redogörelsen för den arktiska Inom ramen för samarbetar de nordiska ländernas samt de självstyrande områdena , och och regeringar. Samarbetet grundas på som undertecknades 1962 och som har reviderats . anger att samarbetet omfattar sociala och rättsliga frågor, kultur, ekonomi och näringsliv, kommunikationer, miljö och säkerhet. utesluter inte samarbete även på andra områden. har aktivt utvecklat formerna för att ge en parlamentarisk dimension till samarbetet mellan regeringarna på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Vidare är rådgivande i frågor som rör två eller flera nordiska länder. Begreppet ”nordisk nytta” är grundläggande. Det innebär att de nordiska länderna samarbetar om sådant de kan göra bättre tillsammans än om de agerar var för sig. Det handlar om att förbättra medborgarnas vardag, erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och att få genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. består av 87 valda medlemmar från de nordiska länderna samt , och . Verksamheten bedrivs inom presidiet och de fyra utskotten samt kontrollkommittén. Sessionen är rådets högsta beslutande organ och äger rum varje höst. arrangeras också en temasession . slutsatser får oftast formen av en rekommendation som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. Rådets medlemmar kan ställa frågor till de nordiska regeringarna, landsstyre, landskapsregering, Naalakkersuisut eller ministerrådet. En muntlig fråga ska ställas och besvaras vid en särskild frågestund som ordnas på förslag av presidiet och en skriftlig fråga ska besvaras senast efter att den kom mottagaren tillhanda. följer upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa möjliga sätt. Den svenska delegationen bidrar till detta inom ramen för arbetet i men också genom förankring i utskott och genom kontakter med regeringen samt med organisationer och enskilda medborgare. har innehaft ordförandeskapet för . Vid sessionen i presenterade rådets tillträdande president huvuddragen i det kommande programmet för det isländska ordförandeskapet: värna demokratin och bekämpa falska nyheter, värna den biologiska mångfalden och stärk kunskaperna i nordiska språk. Så kom covid-19-pandemin och förutsättningarna för årets möten förändrades. Resor och fysiska möten blev i praktiken omöjliga, men det politiska arbetet fick inte stanna av. När gränserna stängdes mellan de nordiska länderna blev det ännu viktigare att hålla hög aktivitet i samarbetet. Det innebar att fysiska möten ersattes med digitala. Trots de tekniska utmaningarna kunde Nordiska rådets presidium och de fyra utskotten hålla verksamheten i gång. I arbetet med att leda rådet används i större utsträckning en trojkamodell där sittande, föregående och kommande ordförandeskap samråder i frågor som exempelvis internationella kontakter. Avsikten med ordförandeskapsprogram är att lyfta fram de områden där man vill ta nya initiativ eller göra särskilda insatser. Det finns däremot inte utrymme i ett kortfattat program att nämna allt det samarbete som pågår fort- löpande i eller inom . Således har såväl utskotten som presidiet fortsatt sitt arbete också på andra sakområden, även om de frågor och åtgärdsförslag som tas upp i programmet betonats särskilt i rådets arbete under Det finns fortsatt en stark önskan från parlamentarikerhåll att öka aktuali- teten i arbete, förbättra den nationella förankringen och arbeta med snabbare processer. har via sitt genomförda reformarbete eftersträvat mer politisk dialog och färre konsensuslösningar. 2 Huvuddragen i verksamheten 2020 verksamhet bedrivs inom ramen för presidiet, de fyra utskotten och kontrollkommittén. eftersträvar mer politisk dialog och vill att arbetet ska vara till nordisk nytta för medborgarna. Att ska vara världens mest integrerade region är en gemensam målsättning med brett stöd. Rörlighet och samarbete över landgränserna är ett bärande element i det nordiska samarbetet. var 2020 ordförandeland i och ordförandeskapsprogrammet gick under temana värna demokratin och bekämpa falska nyheter, värna den biologiska mångfalden och stärk kunskaperna i nordiska språk. För att uppnå kontinuitet och relevans i det nordiska samarbetet bygger numera ofta ordförandeskapsprogrammen delvis vidare på tidigare program och en av frågorna som det svenska ordförandeskapet lade stort fokus på var demokratins betydelse för de nordiska välfärdssamhällena. Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin När covid-19-pandemin bröt ut valde de nordiska länderna olika strategier för att hantera pandemin. utmärkte sig både i relation till sina nordiska grannländer och till övriga , med en strategi som bygger på rekommendationer och personligt ansvar i stället för nedstängning av samhälle och gränser. , och valde en delvis annorlunda strategi, och bristen på enhetlighet och kommunikation mellan länderna har lett till svårigheter. Den konkreta åtgärd som framför allt har skapat problem är de stängda gränserna. Därutöver har en debatt pågått mellan de nordiska länderna med kritiska uttalanden som delvis riskerat att skada det nordiska samarbetet. lyfte fram sin strategi för samhällssäkerhet som en modell för en framtida gemensam nordisk hantering av kriser för att undvika liknande problem framöver. Den svenska delegationens medlemmar har påpekat att covid-19-pandemin och de nordiska ländernas olika strategier för att möta och begränsa dess spridning har skapat många problem, särskilt för nordbor i gränsregionerna, och delegationen har återkommande betonat vikten av ett starkare nordiskt samarbete när det gäller de beslut som tas i pandemins spår. Delegationen har i samtal och debatter tagit upp att den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna. Förutom de rent praktiska utmaningarna med att följa de olika ländernas rekommendationer och regleringar har tyvärr även människors attityder börjat förändras. Delegationen har särskilt uttryckt oro över att detta ska bidra till varaktiga försämringar av de starka nordiska mellanfolkliga relationerna – kittet för det unika samarbete som möjliggjort våra nordiska välfärdssamhällen. Mycket tyder på att 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2020 pandemin har försvårat relationerna och sått misstro mellan de nordiska län- derna, både på politisk nivå och bland medborgarna. Gränsproblemen mellan de nordiska länderna i kölvattnet på pandemin var ett av de stora samtalsämnena . Att förhindra och avskaffa gränshinder innebär att kan bidra till att förenkla människors vardag. Gränshinder handlar om praktiska och vardagliga problem. För att främja ett mer integrerat måste de hinder och den brist på information som på olika sätt gör det svårare att flytta, pendla, studera eller bedriva näringsverksamhet över gränserna i bli färre. medförde covid-19-pandemin stora störningar i den fria rörligheten i de nordiska gränsregionerna på grund av ländernas olika nationella restriktioner, såsom nationella beslut om inreserestriktioner och karantänsbestämmelser och nationella riktlinjer och åtgärder. Detta har bland annat gett upphov till situationer där formella gränshinder åter aktualiseras och där gränspendlare påverkas. Detta är frågor där rådets medlemmar drivit på, bland annat genom att ställa frågor till ansvariga svenska och nordiska ministrar. En gemensam nordisk strategi för samhällssäkerhet strategi för samhällssäkerhet blev antagen med konsensus på session i . Presidiet beslutade sedan att skicka den som en rekommendation till . Strategin tar upp en bred palett av frågor som handlar om kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt samarbete i och hur vi vid behov i kriser och katastrofer kan stötta och hjälpa varandra. Flera avtal finns redan på plats, såsom Hagasamarbetet och Nordefco, men rådet menar att det finns behov av förbättringar och en mer systematisk uppföljning, något som inte minst visat sig under covid-19- pandemin. sände presidiet ett brev till de nordiska statsministrarna där de uppmanades att med tanke på covid-19-pandemin och dess följder påskynda genomförandet av förslagen i strategin och att minimera de negativa konsekvenserna av stängda gränser och reserestriktioner. Rådet efterfrågade koordinerade insatser för att stärka ekonomierna med fortsatt fokus på en grön och hållbar utveckling och även på sårbara grupper i våra samhällen. Arbete via digital plattform arbete har påverkats av covid-19-pandemin. Efter att ha träffats fysiskt i samband med januarimötena har man genomfört ett stort antal digitala möten med tolkning. Betydligt fler mötestillfällen än de sedvanliga fem till sex gemensamma mötena. Man har dessutom träffats vid informella möten och i mindre konstellationer i större utsträckning än 2 HUVUDDRAGEN I VERKSAMHETEN 2020 Det digitala formatet har medfört en hel del tekniska utmaningar, och en del sakfrågor har fått skjutas . Presidiet har agerat plenarförsamling i större utsträckning än vanligt. Detta har väckt en hel del frågor från medlemmar av rådet kring öppenhet och transparens. I enlighet med består svenska delegation av 20 medlemmar och 20 suppleanter som väljer bland sina ledamöter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Vid delegationens möten och omvaldes (M) till ordförande och (S) till vice ordförande för ny valperiod under pågående mandatperiod. Medlemmar i delegationens arbetsutskott var (M), (S), (S), (M), (S) och (SD). Suppleanter i arbetsutskottet var (C), (V), (KD), (L) och (MP). svenska delegation och arbetsutskott höll sex respektive tre möten, både fysiska och digitala. Delegationens ordförande och vice ordförande deltog dessutom i möten mellan talmannen, utrikesutskottets presidium och delegationspresidierna. betänkande över den svenska delegationens redogörelse och regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet debatterades i kammaren. Uppföljning och förankring av rekommendationer Medlemmarna av svenska delegation har följt upp rekommendationer och aktivt arbetat med att förankra dem och de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga bland delegationens medlemmar till att följa upp behandlingen av rekommendationerna och har även översänt rekommendationerna till relevanta riksdagsutskott. Vidare har delegationens medlemmar genom motioner, frågor och interpellationer aktualiserat rekommendationerna och andra frågor av nordiskt intresse i . Medlemmar har också utnyttjat den möjlighet som medger att ställa skriftliga frågor till och de nordiska ländernas regeringar. Delegationens arbetsutskott bjöd vid sitt möte in talman för att diskutera talmannens förslag om att öka de bilaterala kontakterna mellan fackutskotten i de nordiska parlamenten, i syfte att lära av varandra och utbyta erfarenheter. Förslagets intention var att främja det nordiska samarbetet och utveckla de parlamentariska kontakterna mellan de nordiska länderna. Talmannen betonade även betydelsen av att de internationella församlingarnas arbete förankras parlamentariskt i de olika berörda nationella fackutskotten, och en arbetsgrupp hade inrättats för att ta fram förslag på konkreta åtgärder. såg mycket positivt på initiativet och framförde att vissa fackutskott har bilaterala möten över de nordiska gränserna. Talmannen informerades även om att rekommendationer översänds till relevanta riksdagsutskott och att ledamöter som sitter i motsvarande utskott i både och har möjlighet att informera om de aktuella frågor som behandlas i rådet. Delegationen arrangerade seminariet ”Cancervård i – utmaningar och möjligheter”. Syftet med seminariet var bland annat att få en bild av hur ett starkare nordiskt samarbete kan förbättra kunskapen om och därmed vården av cancer och sällsynta sjukdomar. Vid seminariet dryftades även frågan om i vilken grad de nordiska länderna är beredda att möta framtida utmaningar inom cancervården. Seminariet, som ägde rum i förstakammarsal och samlade ett 80-tal åhörare, leddes av (S) och Ma- ria (M), medlemmar i den svenska delegationen och i utskott för välfärd i . I panelen deltog , ordförande i , , samhällspolitisk chef på , , generalsekreterare för Cancerfonden , Per , , samt (H), ordförande i utskott för välfärd i . Dialog med den nordiska samarbetsministern Den svenska delegationen hade ett antal möten med den nordiska samarbetsministern (S), både om aktuella nordiska frågor i och om covid-19-pandemins negativa påverkan på det nordiska samarbetet. När det gäller pandemin informerade ministern delegationen om att kontakterna mellan såväl de nordiska samarbetsministrarna som de nordiska fackministrarna intensifierats , och ministern framhöll också betydelsen av att tydliggöra den nordiska koordineringen och ansvarsfördelningen på olika områden, inte minst inför framtida kriser. Ministern framförde även att Nordiska ministerrådets gränshinderråd hade fått ett större ansvar för att lösa akuta gränshinder mellan länderna. När det gällde ministerrådets vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030 betonade ministern att arbetet inte fick avstanna på grund av pandemin och att arbetet med tvärsektoriella handlingsplaner fortskred . Den svenska delegationen uttryckte vid sina möten med samarbetsministern en stor oro över den negativa utveckling som uppstått i de nordiska gränsregionerna mot bakgrund av pandemin och pekade bland annat på behovet av både bättre samordning och tydligare information till de som bor i gränskommunerna. Andra synpunkter som framfördes från delegationen gällde omfördelningen av budgetmedel från utbildnings- och kultursektorn, möjligheten att inrätta ett ministerråd för transportfrågor, bristerna i ekonomi- hanteringen vid , bristande transparens och dialog gentemot i budgetarbetet samt vikten av gränsregional statistik. Den svenska delegationen bjöd in , , informationstjänsten Info samt representanter från Ungdomens Nordiska råd (UNR) till sina delegationsmöten för utbyte av information. Delegationens medlemmar och suppleanter medverkade även vid ett stort antal digitala seminarier, arrangerade av bland annat , och . Genom gränshindergrupp, bestående av parlamentariker från samtliga nordiska länder, utskott och partigrupper, följde delegationen arbetet med att både avlägsna existerande gränshinder mellan de nordiska länderna och förebygga att nya uppstår. var (S) representant i Nordiska ministerrådets gränshinderråd. Mot bakgrund av de svårigheter som uppstått i de nordiska gränsregionerna till följd av covid-19-pandemin bjöd den svenska delegationen in representanter från gränsregionerna till ett samtal för att få ytterligare information om de aktuella gränsregionala problemen, pandemins påverkan på det nordiska samarbetet och de mellanfolkliga relationerna, samt en diskussion om vad som kan göras framöver. I samtalet deltog utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor , representant iGränshinderrådet , styrelserepresentanter från gränskommittéerna , och Greater samt representanter från de gränsregionala informationstjänsterna. I samband med delegationsmötet gjorde delegationen även ett gemensamt uttalande som publicerades på webbplats: Det nordiska samarbetet har ett starkt folkligt stöd och sker på alla nivåer var dag. Covid-19-pandemin och de nordiska ländernas olika strategier för att möta och begränsa dess spridning har skapat många problem, särskilt för nordbor i gränsregionerna. Vi ser nu att de goda relationer vi i har tagit för givna hotas när en allvarlig kris uppstår och vi måste göra vad vikan för att vända utvecklingen. Den nordiska gemenskapen har sitt ursprung i ett nätverk av personliga kontakter över de nordiska gränserna. Vi samarbetar med utgångspunkt i vår gemensamma historia, kultur och våra gemensamma värderingar. Vi som lever och verkar i är vana vid att kunna röra oss fritt mellan våra länder. Covid-19-pandemin har tyvärr medfört att denna frihet kan tas för given. Förutom de rent praktiska utmaningarna med att följa de olika ländernas rekommendationer och regleringar har tyvärr även människors attityder börjat förändras. Plötsligt nås vi av röster som vittnar om en tilltagande misstänksamhet mellan våra länders befolkningar, mellan människor i som studerat och arbetat En synnerligen oroväckande utveckling. Det är de starka nordiska mellanfolkliga relationerna vi särskilt måste värna om. De är allas vårt ansvar och kittet för det unika samarbete som möjliggjort våra nordiska välfärdssamhällen. (M), ordförande i hade ett möte med den isländske f.d. ministern som 2020 presenterade en uppföljande rapport av den s.k. Stoltenbergrapporten om ett utvecklat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete. Delegationen bjöd vid sitt möte in Arktisambassadör som informerade om den uppdaterade svenska strategin för som bland annat belyser utvecklingen i regionen och lägger vikt vid internationellt samarbete. I strategin betonas även betydelsen av polarforskning och en ny säkerhetspolitisk dimension. framhöll också vid mötet vikten av ett nära nordiskt samarbete i frågor som rör . Den nytillträdde generalsekreteraren för , , informerade delegationen om föreningens verksamhet. hade ställt om sitt arbete med anledning av coronapandemin och även inlett ett mer långsiktigt arbete för att vara relevant och aktuell i en föränderlig värld, bland annat genom att se över föreningens uppdrag i förhållande till Nordiska ministerrådets vision 2030. En av de större utmaningarna var att kunna genomföra årliga session, som normalt samlar hundratals politiker, beslutsfattare och tjänstemän. var det tänkt att den 72:a sessionen skulle ha hållits i , men på grund av pandemin ställdes den in, sedan starten . Även vårens temasession ställdes in och ersattes av digitala möten för presidiet och utskotten. Alternativet vecka 44 blev en sessionsvecka med digitala möten för presidiet och utskotten och även flera möten då presidiet agerade plenarförsamling och höll möten med ministrar. genomfördes ett digitalt möte med hela , statsministrarna och FN:s generalsekreterare med covid-19 som tema. Tanken var att mötesdeltagarna skulle få möjlighet att debattera covid- 19-pandemins effekter på och det nordiska samarbetet. Gränsproblemen mellan de nordiska länderna i kölvattnet på pandemin var ett av de stora samtalsämnena och under sessionsveckan. Debatten sändes live på nätet. Frågor som diskuterades under sessionsveckan rörde bland annat krishantering och samhällsberedskap, biodiversitet och lagring av koldioxid., gemensamma nordiska idrottsevenemang, gränshinderfrågor, gemensamt nordiskt e-id, samarbete mot narkotika, jämställdhet och antibiotikaresistens. Eftersom det inte blev någon regelrätt session uteblev plenarmötet där samtliga 87 medlemmar av rådet möts för att debattera med ministrar och debattera och besluta om de ärenden som beretts och som i många fall mynnar ut i rekommendationer som riktas till eller en eller flera nordiska regeringar. Det innebar att presidiet fick agera plenarförsamling, vilket de kan göra enligt arbetsordningen, för att fatta beslut i en rad ärenden som enligt stadgarna måste avhandlas under en session. Bland de frågor som hanterades av presidiet var rådets och kontrollkommitténs årsberättelser och betänkanden, Nordiska ministerrådets budgetförslag och handlingsplanerna för att realisera ministerrådets Vision 2030. Presidiet genomförde flera möten som plenarförsamling med ett stort antal ministrar; med samarbetsministrarna om deras redogörelse för nordiskt samarbete 2020 och med utrikesministrarna och försvarsministrarna om respektive redogörelse. Dessutom mötte presidiet statsministrarna och de ministrar som ansvarar för samhällssäkerhetsfrågor för en politisk dialog som uppföljning av rådets strategi om samhällssäkerhet och ministerrådets svar som presidiet inte var tillfreds med. Därav följde politisk dialog som är sista steget i ett ärendes gång mellan parlamentariker- och ministersidan. ordförandeskap i rådet 2021 Presidiet behandlade även val av president och vice president . (Venstre) från valdes till president för och (Socialdemokraterna) från valdes till vice president. Hanteringen av pandemin och det framtida nordiska krissamarbetet är ett prioriterat område i det danska presidentskapsprogrammet . I programmet sägs bland annat att pandemin fick de nordiska länderna att agera var för sig, vilket ledde till problem för dem som arbetar, studerar, reser, och investerar i ett annat nordiskt land. Det danska presidentskapets budskap är att de nordiska länderna måste lära sig av misstagen, bland annat när det gäller gränsrestriktionerna. Det danska presidentskapsprogrammet efterlyser en starkare gemensam nordisk beredskapsstrategi så att länderna står bättre rustade för olika kriser , såsom pandemier och naturkatastrofer. Programmet lyfter också fram betydelsen av ett ökat försvars- och säkerhetssamarbete, och en nordisk satsning på . I övrigt lyfter det danska programmet bland annat fram ökat samarbete kring klimatfrågor, arbetet mot gränshinder, samarbete inom kultur och turism och satsningar på nordisk språkförståelse. Nordiska rådets priser delas ut en gång i samband med sessionen i kategorierna litteratur, barn- och ungdomslitteratur, film, musik samt miljö. Av priserna är litteraturpriset, som instiftades 1962, det äldsta och barn- och ungdomslitteraturpriset, som instiftades 2013, det yngsta. Nomineringsproceduren och bedömningskommittéernas sammansättning skiljer sig åt för priserna. Det land som är ordförandeland i och anordnar session ansvarar för Nordiska rådets prisutdelning. presidium har beslutat att rådets prisutdelning ska hållas i anslutning till sessionen och att vinnarna ska offentliggöras under prisutdelningen till vilken samtliga nominerade bjuds in. Värdlandets parlament har möjlighet att sätta sin prägel på prisutdelningen så länge som presidiets beslut enligt ovan fullföljs. Årets prisgala blev en digital prisutdelning då covid-19-pandemin satte stopp för den planerade prisutdelningen på . Vinnarna av de fem priserna avslöjades i stället under ett inspelat program producerat av isländsk public service, RUV. Följande personer mottog Nordiska rådets priser 2020: –: Författaren från för romanen bambi? –barn- och ungdomslitteraturpris: ! av den svenska författaren och den finländska illustratören . –: Den norska filmen manusförfattare och regissör och producent . –: Den finländske kompositören för verket Konsertto neljäsosasävelaskelpianolle ja kamariorkesterille (Konsert för kvartstonspiano och kammarorkester). –: från för sin stora insats för att sätta fokus på mångfalden i den färöiska naturen. För mer information om priserna, se raadets-priser.