frsrdg · H804RS5 · 2021-05-06 00:00:00 — 1 § I denna lag finns bestämmelser om medalj och andra avgångsgåvor till ledamöter och om medalj till andra än ledamöter. I paragrafen redovisas vad lagen innehåller. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. 2 § Talmannen får besluta att dela ut medalj till ledamöter som lämnar och till andra personer som har gjort förtjänstfulla insatser för . I paragrafen regleras att talmannen får besluta att dela ut medalj till avgående ledamöter och andra personer som har gjort förtjänstfulla insatser för . Det är inte en rättighet för t.ex. en avgående ledamot att uppmärksammas med medalj, utan medaljen är ett sätt att tacka en ledamot för dennes insatser som riksdagsledamot som blir aktuell när en ledamot lämnar sitt uppdrag. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. Förutsättningar för medalj och andra avgångsgåvor 3 § En ledamot som lämnar kan få ett diplom och en guldfärgad riksdagsnål av talmannen. I paragrafen finns en bestämmelse om att en ledamot som lämnar kan få ett diplom och en guldfärgad riksdagsnål av talmannen. Till skillnad från vad som gäller för medalj ställs det inte upp några tidsgränser för att kunna få dessa avgångsgåvor utan alla ledamöter som slutar sitt uppdrag som ledamot kan få ett diplom och nål. I 5 § finns bestämmelser om att talmannen kan besluta, om det finns synnerliga skäl, att en ledamot inte ska få något diplom eller någon nål. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. 4 § En ledamot som lämnar tjänstgöring i följd kan utöver diplom och riksdagsnål få medalj i åttonde storleken. Lämnar en ledamot tjänstgöring i följd kan ledamoten få medalj i tolfte storleken. Medalj i tolfte storleken får också ges till en ledamot som lämnar efter att ha tjänstgjort i följd samt under minst fyra av dessa år även varit gruppledare, utskottsordförande, talman eller vice talman. En ledamot som har fått medalj och därefter på nytt uppfyller förutsättningarna för att få en medalj i samma storlek kan i stället för en medalj få en romersk siffra i silver att fästa på medaljens band. Den romerska siffran anger vilken gång i ordningen ledamoten uppfyller förutsättningarna för att tilldelas medaljen i aktuell storlek. I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningar för att en ledamot kan få medalj. I första stycket anges att en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd kan få medalj i åttonde storleken. Det ska vara fråga om sammanhängande tjänstgöringstid om . Vidare används uttrycket ”kan få” vilket innebär att det inte är fråga om ett automatiskt tilldelande. Av 2 § följer att det är talmannen som får besluta att dela ut medalj. I andra stycket finns bestämmelser om medaljen i tolfte storleken. Den får delas ut till en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Också i detta fall ska det vara fråga om sammanhängande tjänstgöringstid. Även en ledamot som tjänstgjort i följd men inte , och som under av varit gruppledare, utskottsordförande, talman eller vice talman får tilldelas en medalj i tolfte storleken. Om en ledamot t.ex. har haft två sådana tyngre uppdrag under sammanlagt , t.ex. först gruppledare och sedan utskottsordförande , kan det således uppmärksammas med medalj i tolfte storleken om även kravet sammanhängande tjänstgöringstid är uppfyllt. Däremot räcker det inte att ha varit gruppledare och utskottsordförande för att kunna tilldelas medalj i tolfte storleken. Inte heller om ledamoten t.ex. har varit gruppledare under en tidigare tjänstgöringsperiod ska det året räknas in om en ledamot belönas för en senare tjänstgöringsperiod. I tredje stycket finns bestämmelser som reglerar vad som händer om en ledamot uppfyller förutsättningarna för att tilldelas medalj i samma storlek mer än en gång. Ledamoten får då inte ännu en medalj i samma storlek som tidigare erhållits, utan kan i stället få en romersk siffra i silver att fästa på medaljens band. Det innebär att den romerska siffran II anger att ledamoten uppfyllt förutsättningarna för att tilldelas medaljen i aktuell storlek en andra gång. Det är tänkbart att den romerska siffran III och IV osv. kan bli aktuellt. Det är dock möjligt att få medaljen i olika storlekar vid olika tillfällen. Det är således möjligt att t.ex. först få den stora medaljen i tolfte storleken och senare den lilla medaljen i åttonde storleken om de olika tjänstgöringsperiodernas längd motsvarar det. Det finns ett exempel på att en ledamot genast begärt tjänstledighet till följd av en pågående tvist med . I sammanhanget kan nämnas att tal- mannen enligt promemorian Talmannens beslut och överenskommelser med gruppledarna () kommer att tillstyrka begäran om ledighet för en- skild angelägenhet i enlighet med tidigare praxis om ledamöter som är föremål Överenskommelsen utvidgades vid ett gruppledarmöte till att gälla ledamöter som är föremål för brottsutredning eller annan utredning som bedrivs av en myndighet och som allvarligt kan på- verka förtroendet för ledamoten. Tid under vilken sådan tjänstledighet pågår ska inte räknas in i de tidsgränser som nämns ovan och alltså inte räknas in i tjänstgöringstid för medalj. Som grund för beräkningen av hur länge en ledamot har tjänstgjort finns uppgifter i systemet Pops. I enstaka fall kan uppgifter som inte finns i Pops Övervägandena finns i avsnitt 4.12. 5 § Om det finns särskilda skäl får talmannen besluta att en ledamot ska få en medalj även om förutsättningarna inte är uppfyllda. Om det finns synnerliga skäl får talmannen besluta att en ledamot inte ska få ett diplom, en riksdagsnål eller en medalj trots att förutsättningarna är uppfyllda. I paragrafen finns bestämmelser om att talmannen får besluta om tilldelning som kan avvika från bestämmelserna i 4 §. Av första stycket följer att en leda- mot kan tilldelas en medalj även om t.ex. en begränsad tid saknas innan en ledamot uppnår en tidsgräns. Ett skäl till att en begränsad tid saknas kan vara att val av ordförande i ett utskott har skett senare än normalt. Det är alltså upp till talmannen att avgöra om det föreligger sådana särskilda skäl att en medalj ska delas ut till den avgående ledamoten. Ett särskilt skäl kan också vara att en ledamot har tjänstgjort och under den tiden också har haft ett uppdrag som t.ex. gruppledare. Då varken eller fyra år var för sig uppnåtts kan det anses vara sådana särskilda skäl att medalj i tolfte storleken kan bli aktuell. Det ska på sin höjd vara fråga som fattats för att tidskravet ska vara uppfyllt för att särskilda skäl ska kunna Utskotten väljer normalt ordförande efter att En ledamot som är ordförande för ett utskott under en val- period mellan två ordinarie val till bör således kunna tilldelas en medalj även om ledamoten inte har varit ordförande i fullt . ledamot varit frånvarande till följd av sjukdom, föräldraledighet eller pliktba- serad tjänstgöring inom totalförsvaret bör inkluderas vid beräkningen av Talmannen får avtacka en ledamot med medalj innan tidskraven är upp- fyllda om det är sannolikt att kraven kommer att vara uppfyllda när ledamoten Detta kommer i praktiken att gälla inför ett kom- mande val till till vilket ledamoten inte ställer upp till omval. I andra stycket regleras att det kan finnas synnerliga skäl för att en utmärkelse inte ska delas ut trots att ledamoten har uppnått grunderna för tilldelning. Ett sådant skäl kan vara att en ledamot har blivit dömd och skild från uppdraget som riksdagsledamot eller att en ledamot som misstänkts för brott har valt att avgå innan dom fallit men sedermera fällts för brott av sådan svårighetsgrad att en domstol hade kunnat skilja personen från uppdraget som ledamot, om personen inte redan hade lämnat sitt uppdrag. Riksdagsstyrelsen vill framhålla att kraven för att en domstol ska kunna skilja en riksdagsledamot från vederbörandes uppdrag av konstitutionella skäl bör vara högt ställda, medan kraven för att genom talmannen ska avstå från att aktivt hedra en ledamot genom att ge vederbörande en medalj, kan och bör vara lägre. Det kan t.ex. vara aktuellt att inte ge en avgående ledamot en medalj även till följd av annan brottslighet än sådan som ger en domstol grund för att skilja personen från uppdraget som ledamot. En annan situation kan vara att en ledamot har gjort sig skyldig till en handling som i och för sig är brottslig, men att personen inte kan fällas till ansvar eftersom brottet har preskriberats. Det förekommer även andra fall när en ledamot lämnat sitt riksdagsuppdrag efter att ha gjort sig skyldig till olika typer av förtroendeskadligt agerande. Också i sådana situationer kan det vara motiverat att överväga om leda1moten bör tilldelas medalj och/eller diplom och riksdagsnål eller inte, oavsett om agerandet varit brottsligt eller inte. En utgångspunkt är då att medalj, diplom och riksdagsnål syftar till att tacka en ledamot för viktiga samhällsinsatser. Om ledamotens förtroendeskadliga agerande överskuggar det arbete vederbörande utfört för kan det anföras dels att ledamoten faktiskt inte förtjänar att få en förtjänstmedalj, diplom och riksdagsnål, dels att det kan skada anseende om ledamoten belönas på detta sätt. Det kan förekomma att en person varit invald i under en eller flera mandatperioder men aldrig tjänstgjort aktivt, till följd av tjänstledigheter av olika slag. En sådan person kommer förstås inte i fråga för medalj, men bör heller inte tilldelas diplom eller riksdagsnål. Om personen formellt har tjänstgjort enstaka dagar när ansökan om tjänstledighet handlagts förändrar inte det bedömningen. Däremot bör en ledamot som har tjänstgjort i t.ex. under en höst och sedan är ledig för uppdrag som statsråd eller statssekreterare få diplom och riksdagsnål. Ett annat skäl för att en ledamot inte ska tilldelas någon medalj, diplom eller nål kan vara att ledamoten inte har deltagit i riksdagsarbetet, och har blivit föremål för arvodesavdrag enligt vad som föreslås i denna framställning (avsnitt 4.4). Nämnda exempel på synnerliga skäl är inte uttömmande. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. Medalj till andra än ledamöter 6 § medalj får ges till andra än ledamöter för särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . För särskilt förtjänstfulla insatser får medaljen i åttonde storleken ges. För synnerligen förtjänstfulla insatser får medaljen i tolfte storleken ges. I paragrafen finns bestämmelser om att medaljen kan tilldelas andra än ledamöter. Medaljen i åttonde storleken kan tilldelas för särskilt förtjänstfulla insatser för . Medaljen i tolfte storleken kan tilldelas för synnerligen förtjänstfulla insatser för . Med denna ordning kan talmannen uppmärksamma värdefulla insatser för och ge medaljen som ett tecken på erkänsla från . Medaljen ska endast delas ut till en person som har gjort stora tjänster utöver vad som kan förväntas. Det ska inte handla om att belöna enbart lång och trogen tjänst. Medaljen kan även delas ut till utländska medborgare som gjort stora insatser för , t.ex. en ambassadör som på ett särskilt aktivt och förtjänstfullt sätt främjat kontakterna mellan och det egna parlamentet. Om kommer fram till att talmannen bör kunna nominera personer till utmärkelser inom ordensväsendet bör en utgångspunkt vara att personer som gjort synnerligen stora tjänster föreslås få en sådan utmärkelse. Skulle en person – mot förmodan – i något fall inte tilldelas en ordensutmärkelse, trots talmannens nominering, bör personen i stället kunna tilldelas medalj. Eftersom det då handlar om en person som gjort synnerligen stora tjänster bör det bli fråga om medalj i tolfte storleken. Om personer som har gjort särskilt förtjänstfulla insatser för kommer att kunna belönas inom ordensväsendet bör utgångspunkten vara att också de nomineras till en utmärkelse inom ordensväsendet. Om någon ordensutmärkelse inte delas ut i ett sådant fall kan personen tilldelas medalj i åttonde storleken. Både särskilda och synnerliga tjänster kan utföras antingen genom en enda mycket framstående insats eller genom framstående insatser . En mycket framstående forskargärning som bidragit till omfattande ny kunskap om , antingen genom ett enda storverk eller genom en lång följd av publikationer, är ett exempel på synnerligen förtjänstfulla insatser. Ett annat exempel är att någon genom ett rådigt ingripande räddat mycket stora värden för vid t.ex. en naturkatastrof eller eldsvåda. Det kan i sammanhanget noteras att enskilda riksdagsanställda har fått H.M. Konungens medalj och det kan alltså bli aktuellt att talmannen nominerar synnerligen förtjänta riksdagsanställda till en konungens utmärkelse. Exempel på särskilt förtjänstfulla insatser är forskningsinsatser eller räddningsinsatser av mycket betydelsefullt slag, dock inte av sådant slag att de är att bedöma som synnerligen värdefulla. Det skulle också kunna vara att en anställd inom utfört en enstaka, mycket betydelsefull arbetsuppgift på ett utomordentligt sätt eller utfört sina uppgifter på det sättet. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. 7 § Medaljen tillverkas i förgyllt, kontrollerat silver, i åttonde () respektive tolfte () storleken. Medaljens åtsida upptar i upphöjd relief liggande på välvda horisontella linjer. Runt detta finns symboler och linjer i upphöjd relief. Frånsidan på en medalj som tilldelas en avgående ledamot upptar ”RIKSDAGSLEDAMOT” i upphöjd relief samt under det namnet på ledamoten och på raden därunder årtal. Frånsidan på en medalj som tilldelas någon annan än en riksdagsledamot upptar ”FÖR INSATSER FÖR ” i upphöjd relief samt därunder namnet på den som tilldelas medaljen. Bandet som hör till medaljen är blått med två gula ränder i mitten och en gul rand vid varje kant. I paragrafen regleras utformningen av medalj. I första stycket finns bestämmelser om material och storlek. I andra stycket finns bestämmelser om medaljens åtsida. Med avses utformningen enligt bilderna nedan. Vidare finns bestämmelser om frånsidan. En medalj som tilldelas en ledamot upptar upptill ”RIKSDAGSLEDAMOT” i upphöjd relief och därunder ledamotens namn och under vilka år som personen varit ledamot av . Frånsidan på en medalj som tilldelas någon annan än en riksdagsledamot upptar ”FÖR INSATSER FÖR ” i upphöjd relief samt därunder namnet på den som tilldelas medaljen. I tredje stycket finns bestämmelser om bandets utformning av vilka det framgår att det ska vara blått med två gula ränder i mitten och en gul rand vid varje kant. Nedan visas bilder på medaljen. Den första bilden visar medaljens åtsida och frånsida med rakt band. Den andra bilden visar medaljens åtsida och frånsida med bandet knutet som rosett. På bilderna är frånsidan blank, men frånsidan kommer att förses med text i enlighet med vad som redovisats ovan när en medalj ska delas ut. Bilderna återger hur bandet har knutits på medalj men kan komma att anpassas till resultatet av . Åtsidan och frånsidan av medalj med rakt band. Foto: /riksdag. Åtsidan och frånsidan av medalj med knutet band. Foto: /riksdag. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. 8 § kan meddela föreskrifter till lagen. I paragrafen finns en upplysningsbestämmelse om att kan meddela föreskrifter till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 4.12. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandet bör ske . Därefter kan medaljen och de andra avgångsgåvorna delas ut med stöd av lagen till dem som avtackas efter . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.2 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 8 kap. 21 § Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av ett riksdagsutskott eller ett annat riksdagsorgan. Ett yttrande ska inhämtas innan beslutar 1.grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt tekniska upptagningar, 2.lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar, 3.lag som avses i 2 kap. 14–16 §§, 20 § eller 25 §, 4.lag om behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad, 5.lag om beskattning eller lag som innebär åligganden för kommunerna, 6.lag som avses i 2 § första stycket 1 eller 2 eller lag som avses i 11 eller 12 kap., 7.lag som ändrar eller upphäver en lag enligt 1–6. Bestämmelserna i andra stycket gäller dock inte, om Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer. Föreslår regeringen att ska meddela lag i något av de ämnen som avses i andra stycket och har Lagrådets yttrande inte inhämtats, ska regeringen redovisa skälen för detta för . Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. I paragrafen behandlas inhämtande av yttrande från Lagrådet. I första stycket görs ett tillägg som innebär att yttrande ska inhämtas också av ett annat riksdagsorgan än ett riksdagsutskott enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen. Skyldigheten för riksdagsstyrelsen att inhämta ett yttrande innan den gör en framställning till regleras i 9 kap. 17 b § RO. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.3 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Innan riksdagsstyrelsen gör en framställning till ska den under de förutsättningar som anges i 8 kap. 21 § regeringsformen inhämta yttrande från Lagrådet. Om riksdagsstyrelsen inte har inhämtat ett yttrande från Lagrådet ska styrelsen i sin framställning redovisa skälen för detta. Paragrafen är ny, liksom rubriken. Första stycket reglerar skyldigheten för riksdagsstyrelsen att inhämta yttrande från Lagrådet innan den gör en framställning till med lagförslag som omfattas av Lagrådets granskningsområde. I stycket hänvisas till 8 kap. 21 § RF. I andra stycket regleras styrelsens skyldighet att i framställningen motivera varför den inte har inhämtat ett yttrande från Lagrådet om den lämnar ett lagförslag som omfattas av Lagrådets granskningsområde utan att ha inhämtat Lagrådets yttrande. Bestämmelsen påverkar inte det område inom vilket riksdagsstyrelsen får göra framställningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.10. Denna lag träder i kraft . Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 4.16. 6.4 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Tilläggsbestämmelse 3.8.1 Talmannen lämnar efter samråd med gruppledarna förslag till kammaren inför beslut enligt 8 §. Tilläggsbestämmelsen reglerar vem som lämnar förslag till kammaren om vilken dag ett nytt ska inledas då det inte hålls ordinarie val till . Förändringen innebär att talmannen efter samråd med gruppledarna lämnar detta förslag, i stället för riksdagsstyrelsen. Det är också i fortsättningen kammaren som fattar beslutet. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. 4 kap. 3 § Varje partigrupp som avses i 3 kap. 5 § ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i denna lag. Partigrupperna ska utse en eller flera personliga ersättare för gruppledaren (vice gruppledare). Paragrafen reglerar att partigrupperna ska utse en gruppledare för samråd med talmannen. Andra stycket ändras så att praxis att en partigrupp kan utse fler än en personlig ersättare för gruppledaren avspeglas i bestämmelsens lydelse. Övervägandena finns i avsnitt 4.14. 4 kap. 5 § överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . får sammanfatta resultatet av sina överläggningar i slutsatser. I paragrafen behandlas ordförandekonferensen. I det nya andra stycket anges att ordförandekonferensen får sammanfatta resultatet av sina överläggningar i slutsatser. Ytterst är det varje utskott som i en given situation inom ramen för lagar och andra bindande normer beslutar om sina arbetsformer. Slutsatserna från ordförandekonferensens överläggningar kommer inte att vara rättsligt bindande men kan ge utskotten stöd i arbetet, inte minst eftersom många detaljer i utskottens arbete inte är reglerade. Övervägandena finns i avsnitt 4.11. består av talmannen som ordförande, de vice talmännen samt utskottens och ordförande. Om talmannen är förhindrad att närvara vid ett sammanträde, inträder någon av de vice talmännen som ordförande. I tilläggsbestämmelsens första stycke regleras ordförandekonferensens sammansättning. Enligt praxis och tidigare motivuttalanden deltar de vice talmännen i ordförandekonferensen, vilket tydliggörs i bestämmelsen. I det nya andra stycket regleras att någon av de vice talmännen inträder som vice ordförande om talmannen är förhindrad att delta. Förste vice talmannen inträder i första hand i talmannens ställe, därnäst andre vice talmannen och sist tredje vice talmannen. Övervägandena finns i avsnitt 4.11. Tilläggsbestämmelse 4.5.2 Slutsatserna av överläggningarna i ordförandekonferensen ska göras tillgängliga för utskotten och . Tilläggsbestämmelsen är ny, liksom rubriken. I bestämmelsen regleras att slutsatserna av överläggningarna i ordförandekonferensen ska göras tillgängliga för utskotten och . På motsvarande sätt som talmannens beslut efter samråd med gruppledarna ska göras tillgängliga för ledamöterna enligt tilläggsbestämmelse 4.3.1 bör slutsatserna av ordförandekonferensens överläggningar göras tillgängliga för utskotten och . Övervägandena finns i avsnitt 4.11. 5 kap. 2 § En ledamot har rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Ytterligare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor samt om återkrav och jämkning av arvode och andra ersättningar för ledamöter och ersättare finns i lag. I paragrafen regleras principen att arvode ska utgå till riksdagsledamöterna och det finns också en upplysning om att ytterligare bestämmelser finns i lag. I andra meningen görs ett tillägg om att det i lag också finns bestämmelser om återkrav och jämkning av arvode och andra ersättningar. Bestämmelserna om återkrav och jämkning finns i lag (2016:1108) om ersättning till ledamöter och gäller, utöver det som föreslås i denna framställning, återkrav gällande sjukpension, inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd samt jämkning av inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Tilläggsbestämmelse 6.2.1 Talmannen ska inför ett beslut enligt 2 § samråda med I tilläggsbestämmelsen regleras med vem talmannen ska samråda inför beslut om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda. Ändringen innebär att samrådet ska ske med gruppledarna i stället för med riksdagsstyrelsen. Övervägandena finns i avsnitt 4.8. Tilläggsbestämmelse 6.13.1 Prövning av ett yrkande om folkomröstning i en grund- lagsfråga, en fråga enligt 6 kap. 3 § regeringsformen om statsministern har tillräckligt stöd i , ett förslag till ny statsminister eller ett yrkande om misstroendeförkla- ring ska tas upp som första punkt på föredragningslistan. Om mer än en sådan prövning ska äga rum vid ett sammanträde, ska de tas upp i den ordning de nu har angetts. mannen får bestämma en annan ordning mellan prövning av en fråga enligt 6 kap. 3 § regeringsformen och prövning av ett yrkande om misstroendeförklaring. Tilläggsbestämmelsen reglerar vilka yrkanden m.m. som ska tas upp först på Bestämmelsen har förtydligats så att det expli- cit framgår att det endast är vid prövningen av förslaget till ny statsminister som förslaget måste tas upp som första punkt på kammarens föredragningslista och inte när förslaget bordläggs. Vissa redaktionella ändringar har också Övervägandena finns i avsnitt 4.7. 6 kap. 23 § Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta att en debatt utan samband med annan handläggning ska äga rum vid ett sammanträde med kammaren. En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne och begränsas till olika kategorier av talare. Paragrafen reglerar särskilt anordnade debatter. Ändringen i andra meningen innebär att en sådan debatt kan begränsas till olika kategorier av talare, t.ex. en talare per partigrupp som valts in i . Ändringen påverkar inte den