frsrdg · H804NR1 · 2021-03-17 00:00:00 — Utskottet var nöjda med ministerrådets svar och de insatser som planerats på området, och beslutade att se rekommendationen som färdigbehandlad för rådets del. På mötet behandlades ytterligare ett svar från ministerrådet på en rekommendation, gällande e-recept inom (rek. 16/2019/välfärd). hade bland annat rekommenderats att nordiska medborgare ska kunna hämta ut e-recept i hela och att nordiska e-recept ska kunna hämtas ut inom EU. Av svaret framgår att ministerrådet själva anser rekommendationen som delvis uppfylld, och att diverse projekt drivs på området. Utskottet såg positivt på detta men noterade att alla projekt inte är slutförda ännu och att det finns hinder kvar att undanröja. Utskottet beslutade att efterfråga politisk dialog i ärendet och önskade förtydliganden från ministerrådet om vilka hinder som kvarstår att undanröja innan nordiska medborgare ska kunna hämta ut e-recept inom . Hedersförtryck av barn och unga Nordiskt samarbete mot hedersförtryck är en viktig fråga för utskottet och har ett medlemsförslag om ökat samarbete mellan nordiska ambassader för att hjälpa barn och ungdomar utsatta för hedersförtryck att komma hem behandlats (A 1816/välfärd). Förslaget väcktes första gången under utskottets sommarmöte av den konservativa gruppen, och fick då ett brett stöd. 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN det behandlades under årets första möte stod fortfarande samtliga partigrupper bakom förslaget, men den socialdemokratiska gruppen ansåg att frågan be- hövde utredas ytterligare. Vid mötet beslutades att skicka frågan på remiss. remissvaren, som behandlades på mötet , från utrikesdepartementen i , och samt och på , framkom bland annat en enighet om vikten av att arbeta tillsammans och motverka negativ social kontroll, samt om att samordning på nordisk nivå Trots viss reservation från norska och svenska utrikesdepartemen- ten, som menade att en sådan här samordning kan bli svår att genomföra och att det inte finns något behov av ytterligare samarbete, beslutade utskottet för välfärd i att gå vidare med förslaget och på mötet godkände utskottet ett betänkande där det framgår att man anser att bör rekom- mendera att skärpa insatserna för att dessa barn ska komma hem igen. På utskottsmötet behandlades ett medlemsförslag, väckt av Nordisk frihet, gällande gränsöverskridande vårdnadstvister och umgängesrätt med barn (A 1831/välfärd). Förslaget syftade bland annat till att rekommendera de nordiska regeringarna att undersöka antalet gränsöverskridande vårdnadstvister mellan de nordiska länderna, vilka regler som gäller i de fallen samt att arbeta för en harmonisering av reglerna. Utskottet beslutade att inte arbeta vidare med medlemsförslaget i nuvarande form men i stället sända en skriftlig fråga på ämnet till de nordiska regeringarna (E 20/2020). Svaret på frågan behandlades på mötet , där informationen togs för kännedom. Utskottet behandlade ett medlemsförslag från den konservativa gruppen om vilka lärdomar som kan dras av New York-modellens effekt på ökad trygghet i samhället (A 1818/välfärd). Med anledning av en ökad oro för brottslighet och ett minskat förtroende för rättsväsendet på många håll i , syftar förslaget till att använda sig av New York-modellen för att skapa ökad trygghet, som kortfattat handlar om att genomföra snabbare ingripanden och lagföring redan vid mindre allvarliga brott. När ärendet presenterades första gången under förra årets session gick meningarna isär om detta var rätt modell att använda sig av. Förslaget stöddes av Nordisk frihet men inte av den socialdemokratiska gruppen eller Nordisk grön vänster, som ville se andra trygghetsskapande lösningar. På utskottets första möte beslutade man att bjuda in representanter från antingen i eller Kompetansesenter for kriminalitetsforebygging i . På utskottsmötet i samband med sessionen gästade i stället och från projektet skjut, för att informera om hur strategin de använder sig av ser ut och fungerar i . Strategin syftar till att långsiktigt minska det grövsta, 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN dödliga våldet och bygger på ett nära samarbete mellan kommunen, myndigheter och civilsamhället. Den socialdemokratiska gruppen och Nordisk grön vänster uttryckte fortfarande vissa förbehåll men utskottet enades vid mötet om att godkänna betänkandet och föreslå att bör rekommendera de nordiska regeringarna att se över vilka lärdomar som kan dras från New York-modellen och hur de kan användas i de nordiska länderna. På jämställdhetsområdet i arbetsprogrammet valde utskottet för välfärd i att fokusera på jämställdhet på arbetsmarknaden, jämställdhet inom hälsofrågor och uppföljningen av metoo. Eftersom covid-19-pandemin har haft påtagliga konsekvenser på flera jämställdhetsrelaterade problemställningar, har dessa även behandlats . jämställdhetsminister , tillika nordisk samarbetsminister, deltog på utskottsmötet under sessionsveckan och förmedlade att de prioriterade områdena för jämställdhet är att verka för jämställdhet på arbetsmarknaden i kölvattnet av covid-19 och att motverka våld mot kvinnor. Vikten av ett enat i jämställdhetsfrågor betonades, i synnerhet mot bakgrund av att kvinnors rättigheter hotas på många platser i världen. Jämställdhetsministern belyste också kampen för jämställdhet i utsatta områden där kvinnor med annan etnisk bakgrund lever, samt den viktiga roll som unga spelar i jämställdhetsarbetet. På temasessionens utskottsmöte presenterade Nordisk grön vänster ett medlemsförslag (A 1837/välfärd) där man föreslog att ska rekommendera de nordiska regeringarna att ta ställning mot ”the global gag rule” och bygga ett starkare nordiskt samarbete i det internationella arbetet för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. återinförde bestämmelsen som kallas the global gag rule. Bestämmelsen, som den amerikanska administrationen gett namnet Protecting Life in Global Health Assistance, förbjuder allt ekonomiskt stöd till internationella organisationer som utför eller ger remisser till abort. Utskottet enades kring vikten av att gå vidare med förslaget. På mötet godkände utskottet betänkandet om the global gag rule, med undantag från den text som handlade om eftersom utskottet ansåg att den inte hörde hemma i föreliggande förslag. Nordisk frihet reserverade sig mot beslutet med argumentet att inte ska uttrycka åsikter om hur demokratiska länder utanför väljer att agera, och att frågan inte är en nordisk angelägenhet. Den konservativa gruppens medlemsförslag om effektivitetsmått och nyckeltal för välfärdssektorn (A 1817/välfärd) presenterades första gången på sessionen i . På årets första utskottsmöte diskuterades utkastet till betänkandet och man beslutade att bjuda in välfärdscenter till kommande möte för att få klarhet i vilka nyckeltal som redan finns och för att se hur 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN utskottet bäst kan utforma betänkandet. Det framkom att utskottet anser att diskussion om kvalitet och förebyggande vård är viktigt som komplement till Med anledning av det bjöds professor från Nordiska läkemedelsstatistikkommittén (Nomesco) in till utskottsmötet för att informera om deras arbete. Utskottet beslutade vid samma möte att den konservativa gruppen ska omarbeta förslaget med ett ytterligare tillägg som handlar om vikten av att kunna jämföra både kostnader och kvalitet. Den socialdemokratiska gruppen har i utskottet för kunskap och kultur i lagt fram ett medlemsförslag om lika tillgång till utbildning och välfärd för hörselskadade i de nordiska länderna (A 1849/kultur), som skickades på remiss till utskottet för välfärd i . Utskottet behandlade frågan under sitt septembermöte och enades om att nordiskt samarbete kan främja den här frågan och att en nordisk kartläggning av hur situationen ser ut i nordiska skolor vad gäller utformning och teknisk utrustning för personer med hörselnedsättning bör göras samt att kartläggningen även ska innehålla en analys av de finansiella konsekvenserna av universellt utformade skolor. Dessutom vill man säkra att alla som arbetar inom hälsosektorn i ska förstå vad hörselnedsättning innebär och kunna kommunicera med personer med hörselnedsättning. Förutom de tillägg till förslaget som gäller hörselnedsättning, kom utskottet överens om att föreslå att förslaget även bör innefatta personer med nedsatt syn. Vid utskottets möte behandlades ett medlemsförslag från Nordisk frihet om märkning av medicinska veterinärprodukter med brailleskrift (A 1833/- välfärd). Förslaget syftar till att säkerställa att blinda och synskadade ska ha möjlighet att inhandla läkemedel för djur utan assistans. Utskottet enades om att arbeta vidare med förslaget. Covid-19-pandemin har skapat stora utmaningar för det nordiska samarbetet, men krisen har inneburit ökad kunskap om hur konsekvenserna inom välfärdsområdet kan se ut när de nordiska samhällena drabbas av någonting sådant. Utskottet menar att det är viktigt att dra lärdom av detta för att nästa gång en liknande kris uppstår vara så väl förberedda som möjligt för att bättre skydda utsatta grupper och säkerställa att jämställdhet prioriteras även . Mot den bakgrunden centreras utskottets arbetsplan kring konsekvenserna av covid-19 på det sammantagna sociala och hälso- och jämställdhetsområdet. Utskottet beslutade att fokusera på jämställdhet på arbetsmarknaden och i samhället i stort, vilket bland annat inkluderar lika lön, den könssegregerade arbetsmarknaden, moderskap, sexism, sexuella trakasserier, könsbaserat våld och LGBTQ-rättigheter. Särskild uppmärksamhet kommer även att ägnas åt frågor som rör utsatta barn och ungdomar, digitala 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN kränkningar och hot, psykisk hälsa med ett uttalat fokus på förebyggande av självmord, antibiotikaresistens, funktionsnedsättning, digitaliserad vård och social ojämlikhet inom hälsa. utövar, enligt arbetsordning §6, den parlamentariska kontrollen över den verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel, inklusive de nordiska institutionerna, samt genomför annan granskning av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. kan därutöver avge utlåtanden till presidium i frågor som rör , andra avtal om nordiskt samarbete, rådets arbetsordning och andra interna bestämmelser. består av en ordförande, en vice ordförande samt fem medlemmar som samtliga har en personlig suppleant. Svensk medlem var (M), tillika vice ordförande i kommittén. har vissa återkommande uppgifter, såsom att granska den danska Rigsrevisionens berättelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens räkenskaper. Därutöver genomför kontrollkommittén , efter önskemål av övriga rådsorgan eller på eget initiativ, en eller flera utredningar kring ett visst tema eller en institutions verksamhet som finansieras med nordiska medel. Kommittén gör även ett antal besök på de nordiska institutioner som får finansiellt stöd från . höll kontrollkommittén tre möten, varav två digitala, samt genomförde två studiebesök. Kommittén besökte i samband med januarimöten for Studier (NIAS) i och Nordiskt Genresurscenter (Nordgen) i . hade ett möte med Nordiska ministerrådets generalsekreterare mot bakgrund av den danska Rigsrevisionens allvarliga anmärkningar rörande brister och felaktigheter i ministerrådets redovisning av räkenskaperna. Ett intensivt arbete pågår på ministerrådet för att rätta till bristerna i det nya ekonomisystemet och detta arbete kommer att följas upp av kommittén . hade även avstämningar med sekretariat i med anledning av oklarheterna kring reglerna för tillsättning av nya tjänster på sekretariatet samt omständigheterna kring beslutet att förlänga tjänsten för EU-kontor. efterlyste också tydligare riktlinjer för de så kallade fria medlen och hur de kan användas. gick kontrollkommittén igenom årsrapporterna från de tolv institutioner som är knutna till . Kommitténs intryck var att verksamheterna totalt sett fungerar väl och att institutionerna 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN uppnådde de mål som är angivna i Nordiska ministerrådets uppdragsmål. Kommittén konstaterade dock att målen för verksamheterna generellt är täm- ligen omfattande och detaljerade och att det finns en risk att man därigenom prioriterar kvantitet före kvalitet. hade för avsikt att genomföra en utredning för att belysa samarbetet mellan och , bland annat med tonvikt på i vilken utsträckning rådets rekommendationer får en reell politisk behandling på ministernivå, i vilken grad ämbetsmannakom- mittéerna styr dagordningarna inför nordiska ministermöten, samt om verkty- gen att följa upp rekommendationer, såsom ”politisk dialog” upplevs som kon- struktiva och fyller sitt tänkta syfte. Utredningen skulle genomföras av en ex- tern konsult, men fick på grund av covid-19-pandemin skjutas fram. Genomlysning av nordiska institutioner och samarbetsorgan gör genom regelbundna besök en systematisk och kontinuerlig genomlysning av verksamheten vid Nordiska ministerrådets tolv samnordiska institutioner. Syftet med besöken är att kommittén ska få en djupare inblick i institutionernas organisation och verksamhet och därigenom få belyst vilken nordisk nytta de skapar. Efter varje besök upprättas en rapport med kontrollkommitténs intryck av verksamheten. Rapporten – som översänds till den besökta institutionen, , presidium samt till berört rådsutskott – lyfter i vissa fall även fram synpunkter och observationer som kan leda till uppföljande frågor och en mer grundlig genomlysning. Kontrollkommitténs institutionsbesök har visat sig vara både informativa och konstruktiva och kommittén har kunnat konstatera att även institutionerna ser positivt på det parlamentariska intresset för de olika verksamheterna. Besöken bidrar därigenom till en bra dialog och till att tydliggöra institutionernas uppdrag och förutsättningar. besökte för Asienstudier (NIAS) vars syfte är att genom en samlad nordisk insats samordna och vidareföra forskning och kunskap om , samt att bidra till en positiv utveckling av asiatiska studier i . NIAS har en årlig budget på , varav cirka hälften av budgeten finansieras av . administreras ministerrådets stöd genom den nordiska institutionen . konstaterade i sin utvärdering att NIAS genom sin breda och kvalificerade kunskapsbas skapar ett nordiskt mervärde på ett forskningsområde där de enskilda länderna inte har motsvarande förutsättningar. Kommittén ansåg därmed att NIAS väl uppfyller kriterierna för nordisk nytta och att institutionen spelar en viktig roll som förmedlare av vetenskaplig forskning och en djupare kunskap om i de nordiska länderna. besökte kontrollkommittén även Nordiskt Genresurscenter (Nordgen) som är gemensamma genbank och kunskapscenter för 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN Institutionens primära uppgift är att bevara och främja ett hållbart nyttjande av de genetiska resurser som finns i växter, husdjur och skog i . Nordgen innehar en fröbank som består av omkring 33 000 unika frösorter och plantor. Ambitionen är att trygga en hållbar och långsiktig genetisk mångfald och därigenom säkerställa tillgången till livsmedel . Institutionen fungerar även som ett nordiskt center för vetenskap och har en rådgivande funktion gentemot nationella myndigheter. konstaterade att Nordgen är en viktig nordisk institution som i hög grad fyller en viktig funktion och som dessutom – mot bakgrund av klimatförändringen – får en alltmer betydelsefull roll. Kommittén noterade dock att de anställda på Nordgen besitter en speciell kompetens, vilket innebär stora utmaningar när det gäller både rekrytering och internutbildning. Den så kallade åttaårsregeln upplevs därför som ett problem eftersom man kontinuerligt förlorar spetskompetens som kan vara svår att ersätta. Beviljningsbrev och utvärderingar av projekt utarbetar årliga beviljningsbrev innehållande uppdragsmålen till de nordiska institutionerna, detta i syfte att få en bättre överblick över verksamheten och därmed ökade möjligheter att utöva en parlamentarisk kontroll. , som får sig tillsänt samtliga beviljningsbrev, har meddelat ministerrådet att man även i fortsättningen gärna tar del av breven som ett led i sitt granskningsarbete. har inarbetat en text i beviljningsbreven för att säkra en meningsfull avrapportering om institutionernas nordiska nytta, detta i syfte att ge kommittén ett bättre underlag för utvärderingen av institutionerna. konstaterade vid årets genomgång av breven att de kvantitativa målen är både omfattande och detaljrika och att vissa institutioner efterfrågat färre mål till förmån för mer kvalitativa mål. Till kontrollkommitténs årliga uppgifter hör att granska den danska Rigsrevisionens redogörelser över Nordiska ministerrådets, och Nordiska kulturfondens verksamhet och räkenskaper . Kommittén redogör vanligtvis även för behandlingen av räkenskaperna vid session, men 2020 behandlades redogörelsen av presidiet som agerade plenarförsamling vid sitt möte . När det gäller redovisningen fann Rigsrevisionen att räkenskaperna gav anledning till ett antal allvarliga anmärkningar, bland annat om brister i kvalitetssäkringen av revisionsmaterial, brister i styrningen av räkenskaperna och ekonomin, divergens i avräkningar mellan och samt förseningar när det gäller betalningar till kreditorer. Rigsrevisionen uppmanade därför både NMR och NR att genomföra en grundlig genomgång av ekonomisystemet och utarbeta kontroller som säkrar att problemen inte vidareförs till 6 UTSKOTTEN OCH KONTROLLKOMMITTÉN underströk i sin gransk- ning att det faktum att räkenskapsbokföringen sker i Nordiska ministerrådets regi inte fritar från ett eget ansvar för att säkerställa goda ruti- ner och en bättre styrning av räkenskaperna. Förutom de årligt återkommande uppgifterna kommer kontrollkommittén att arbeta vidare med genomlysningen av de nordiska institutionernas olika verksamheter. Bland annat planeras besök på på , på , Hus på och Nordforsk i . Med anledning av covid-19-pandemin kommer vissa besök att genomföras digitalt. Kommittén fortsätter även att följa upp Nordiska ministerrådets och åtgärder mot bakgrund av de synpunkter den danska Rigsrevisionen har haft på bristerna i ekonomisystemet. har, som brukligt, inbjudit presidium, utskott, partigrupper och nationella delegationer att föreslå särskilda granskningsuppgifter . Kommittén avser att diskutera inkomna förslag och besluta om kommande granskningar vid sitt första möte . 7Den parlamentariska (BSPC) Östersjösamarbetet på parlamentarisk nivå äger rum inom ramen för den parlamentariska (, BSPC). Konferensen hålls och samlar parlamentariker från elva nationella parlament, elva regionala parlament, , interparlamentariska organisationer samt observatörer. Den första parlamentariska arrangerades 1991 på initiativ av . Syftet med samarbetet är att främja den parlamentariska dialogen i , på såväl nationell som regional nivå, och att påverka utvecklingen av det samarbete som bedrivs av regeringarna genom Östersjöstaternas råd (, ). Målet är att främja en miljömässig och socialt hållbar utveckling i regionen. Samarbetet tjänar också som ett viktigt forum för kontakter mellan och EU:s medlemsstater i regionen och bidrar till ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Vid den årliga konferensen redogörs för regeringssamarbete som rör regionen, det vill säga , den nordliga dimensionen samt . Vidare behandlas situationen i regionen vad gäller samarbetet generellt och därtill specifikt på vissa valda politikområden. har främst miljö, energi, turism, digitalisering, arbetsmarknad, migration och utbildning behandlats vid konferenserna. På flera av dessa områden har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper med uppgift att utarbeta rapporter med politiska rekommendationer. Vid konferensen antas en resolution som riktar sig till medlemsländernas regeringar, Östersjöstaternas råd () och EU. Sedan valet har en fast delegation till den parlamentariska (BSPC). Den partipolitiska fördelningen under innevarande mandatperiod är 1 (S), 1 (M), 1 (MP), 1 (M), 1 (SD). Delegationen utses av talmannen efter samråd med gruppledarna. Den 29:e parlamentariska var planerad att äga rum den 22–i under litauiskt ordförandeskap. Med anledning av coronapandemin ersattes konferensen av en digital halvdagskonferens som hölls . Konferensen hade cirka 150 deltagare. Det litauiska ordförandeskapet hade under sin ordförandeskapsperiod prioriterat följande teman: innovation, forskning och teknologi, stärkandet av digitalt samarbete, fredlig grannsämja och migration och integration. Dessa frågor återkom under den årliga konferensen vid olika tematiska sessioner. Dessutom debatterades även frågor om skydd av miljö och hav för kommande generationer samt 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) pandemins effekter på samarbetet i regionen efter förslag från . konferensen var även protesterna i ett återkommande tema i flertalet Vid konferensen hölls en session om migration och integration vid vilken presenterade arbetsgruppens slutsatser. rade den första sessionen som handlade om grannsämja, samarbete och håll- bara lösningar för framtiden. Vid konferensen godkändes även inrättandet av en ny arbetsgrupp om klimatförändringar och biologisk mångfald. I samband med att sessionen avslutades övertog ordförandeskapet för den parlamentariska , vilket innebär att står värd för den 30:e parlamentariska . på konferensen godkändes en resolution med politiska rekommendationer på de olika tematiska områdena som diskuterats vid konferensen. Den parlamentariska ständiga kommitté () är konferensens fasta politiska organ. Kommittén har som främsta uppgift att i samarbete med värdlandet förbereda den årliga konferensen och att förbereda och följa upp den parlamentariska resolutioner. Den ständiga kommittén samarbetar med och har kontakter med andra relevanta organisationer som är verksamma i regionen. Vidare svarar kommittén för konferensens finansiering och administration. Kommittén består av representanter för samtliga nationella och regionala parlament som deltar i samarbetet och därutöver av en representant vardera för , och . Den ständiga kommittén har hållit tre möten , varav två hölls digitalt. Vid mötena ges möjlighet att bjuda in gästtalare för dialog eller fördjupad kunskapsinhämtning inom prioriterade områden, utöver de interna frågor som behandlas av kommittén. Årets första möte hölls i och gästades av representanter för som gav en statusrapport om EU:s arbete med bevarandet av hav och hållbart havsbruk, till exempel i frågor som plast i havet och hållbart fiske samt en rapport om EU:s makroregionala strategier samt en presentation om ordförandeskapsprogram för . Kommitténs andra möte skulle ha hållits i , men blev uppskjutet på grund av coronapandemin och ersattes med ett digitalt möte . Årets tredje möte var planerat att hållas i men återigen hindrades detta av pandemin och i stället hölls ett digitalt möte under svenskt värdskap med tema demokrati, nya former av politiskt engagemang och ungdomsfrågor. Vid mötet redogjorde , forskare vid , om nya former av politiskt engagemang och förändringar . Representanter för sekretariat gav en statusrapport om sin verksamhet, särskilt avseende ungdomsfrågor. 7 DEN PARLAMENTARISKA ÖSTERSJÖKONFERENSEN (BSPC) hölls ett gemensamt digitalt möte mellan ständiga kommitté och den ständiga kommittén för i (Parliamentary Assembly of the Organization of the Cooperation, Pabsec). Mötet hölls under svenskt värdskap och hade temat demokrati i ljuset av pandemin och havsskydd. utrikesminister höll ett anförande vid mötet. , forskare vid Östersjöcentrum, redogjorde för klimatförändringars påverkan på som ett sårbart innanhav. har den parlamentariska tillsatt arbetsgrupper vars uppgift är att utarbeta rapporter med rekommendationer på valda områden av särskilt stor betydelse, där samarbete kan vara gynnsamt. Endast en arbetsgrupp är verksam åt gången. Arbetsgruppernas mandat löper vanligen , räknat från den konferens där beslutet om att tillsätta arbetsgruppen fattades.