frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Av utredningen framgår emellertid att handläggarna även gick runt i övriga delar av huset och in i det sovrum och det kontor som enligt både AA och BB var hennes. Enligt min mening borde handläggarna, eftersom annat inte var klarlagt för hembesöket, ha utgått från att BB ensam förfogade över dessa delar. En förutsättning för att handläggarna skulle ha rätt att gå in i rum- men var då att BB samtyckte till åtgärden. Under rådande förhållanden kunde AA inte heller samtycka till detta för BB:s räkning. Som jag nämnt krävs den enskildes samtycke för att nämnden ska kunna kontakta någon utomstående inom ramen för ett ärende om försörjningsstöd. Nämnden kunde således inte utan vidare kontakta BB gällande ett hembesök som skulle företas inom ramen för AA:s utredning. En sådan kontakt förutsatte att AA hade godkänt den. Av journalanteckningen från samtalet mellan handläggaren och AA framgår att han samtyckte till att hon pratade med BB. Journalan- teckningen borde enligt min mening ha varit tydligare till sin utformning i fråga om vad samtycket avsåg. Det ligger dock nära till hands att uppfatta anteck- ningen som att AA samtyckte till att handläggaren kontaktade BB angående ett hembesök. Av dokumentationen framgår att handläggaren ringde till BB . Såvitt kommit fram berördes inte frågan om hembesök vid samta- let. Enligt min mening har nämndens hantering brustit genom att handläggarna inte inhämtade ett samtycke från BB innan de gick in i de rum i huset som pekats ut som hennes egna. Jag vill i sammanhanget särskilt framhålla att BB 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T inte var föremål för någon utredning från nämndens sida. Det är som sagt av största vikt att agerar på ett sätt som inte riskerar att kränka ut- Nämnden förtjänar kritik för handläggarnas agerande Det som BB har anfört i övrigt föranleder inte något uttalande från min sida. i kommun kan inte undgå kritik för att inte ha godtagit en ansökan om försörjningsstöd som undertecknats av den enskildes gode man (Dnr 8665-2019) Beslutet i korthet: En kvinna var aktuell för försörjningsstöd hos nämnden. Kvinnan hade en god man med bl.a. uppdrag att bevaka hennes rätt. Nämn- den krävde att kvinnan skulle underteckna ansökningar om försörjningsstöd själv eller tillsammans med den gode mannen. I beslutet konstaterar JO att det inte finns några formkrav för en ansökan om försörjningsstöd och att nämnden således inte kan kräva att den enskilde ska underteckna ansökan. En god man med uppdraget att bevaka den enskildes rätt hjälper honom eller henne att utöva sin rättsliga handlingsförmåga. I detta ligger att den gode mannen vidtar olika rättshandlingar för den enskildes räkning. Att an- söka om försörjningsstöd kan ingå i uppdraget att bevaka rätt. En förutsättning för att den gode mannen, i ett fall där den enskildes samtycke kan hämtas in, ska kunna ansöka om försörjningsstöd är att den enskilde samtycker till detta. Den gode mannen ska kontrollera att den enskilde samtycker till åtgärden. Enligt vad som kommit fram kunde kvinnan förmedla sin inställning till om en ansökan om försörjningsstöd skulle göras. Nämnden har inte gjort gällande att det skulle vara fråga om att kvinnan inte samtyckte till ansökan. Enligt JO borde nämnden ha godtagit att den gode mannen ansökte om försörjningsstöd för kvinnans räkning. Nämnden kan därför inte undgå kritik. AAvar aktuell för försörjningsstöd vid Vuxenutbildnings- och arbetsmark- nadsnämnden i kommun. BB var god man för AA med uppdragen att förvalta egendom, bevaka rätt och sörja för person. meddelade handläggaren att nämnden från skulle erbjuda möjligheten att ansöka om försörjningsstöd digitalt och att någon pappersblankett för ansökan därför inte skulle skickas ut. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 hade en ansökningsblankett bifogats när nämnden skickade beslut om försörj- ningsstöd till AA. I en anmälan till JO klagade på Förvaltningen för utbildning, försörjning och arbete i kommun. BBuppgav i huvudsak följande: När hon skickade in AA:s ansökan om för- sörjningsstöd för begärde hon att förvaltningen skulle fortsätta att skicka en ansökningsblankett tillsammans med beslutet om försörj- ningsstöd till AA. Handläggaren svarade att en ansökningsblankett bifogades beslutet den gången, men att ansökningsblanketter sedan fick hämtas hos Ser- vicecenter. Det är inte förenligt med myndighetens serviceskyldighet att vägra att skicka ansökningsblanketter till den enskilde. Kommunen accepterar inte att hon undertecknar ansökningar om försörjningsstöd för AA:s räkning. Såväl som godtar ansökningar underteck- nade av god man. Till anmälan fogade BB bl.a. två brev från handläggaren till AA daterade och samt ett mejl från en enhetschef till BB . kompletterade BB sin anmälan till JO och uppgav i hu- vudsak följande: begärde hon på nytt att en ansökningsblan- kett skulle skickas med beslutet om försörjningsstöd. Handläggaren meddelade åter att förvaltningen inte skickar ansökningsblanketter till klienter. Tillsammans med kompletteringen lämnade BB en kopia av sin begäran den och handläggarens svar . JO begärde att i kom- mun skulle yttra sig över det BB hade anfört i sin anmälan, dels om att myn- digheten vägrade att skicka ansökningsblankett för ansökan om försörjnings- stöd till henne via post, dels att kommunen inte accepterade att hon underteck- nade AA:s ansökningar. Nämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande: genomfördes en förändring hos Verksamhet försörjning i , då möjlighet till att ansöka om ekonomiskt bistånd digitalt möjlig- gjordes. I samband med det gjorde verksamheten ställningstagandet att inte regelmässigt skicka med blankett för ansökan om försörjningsstöd i alla beslut. Detta för att möjliggöra för att fler skulle ansöka digitalt. Möjlig- heten finns även att hämta ansökningsblankett på kommunens Servicecen- ter och i de fall det inte är möjligt, eller på grund av andra skäl, kan blankett för ansökan skickas hem till sökande, vilket bedöms vara förenligt med 6 § i Förvaltningslagen (2017:900). Med anledning av vad som framkommer i anmälan görs bedömningen att myndigheten utifrån den sökandes situation borde fortsatt med att skicka ansökningsblankett. Anledningen till får anses ha skett utifrån att verksamheten genomfört flera föränd- ringar och att det tagit tid för handläggare att komma in i det nya arbetssät- tet. 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T Gällande undertecknande av ansökan skiljer det sig åt beroende på om det avser en digital eller fysisk (pappers-) ansökan. Vid digital ansökan är det inte tekniskt möjligt att underteckna en ansökan avseende en annan per- son. I detta fall är huvudmannen den sökande och det är då inte möjligt för annan person, t.ex. god man, att signera ansökan med sin egna e-legitimat- ion. Detta då ärendet och ansökan är kopplad till sökande och dennes per- sonnummer, och därför endast kan signeras med dennes e-legitimation. Dessutom, när det gäller undertecknande av ansökan, har en person med god man kvar sin rättsliga handlingsförmåga, vilket även framgår i anmä- lan, och har rätt att bestämma över sina egna angelägenheter. En god man har ingen självständig rättshandlingsförmåga och kan därför inte likställas med huvudmannen. Att ha en god man är en frivillig insats och den gode manen ska ha huvudmannens samtycke i alla åtgärder som rör den, vilket är en av anledningarna till att huvudmannens underskrift bör framgå. I an- sökan om ekonomiskt bistånd framgår inte endast ekonomiska uppgifter utan även uppgifter kring t.ex. boendesituation, aktivitet m.m., vilket är uppgifter som en god man inte behöver ha kännedom om gällande sin hu- vudman. Detta utifrån att huvudmannen har kvar sin rättsliga handlingsför- måga och t.ex. kan upprätta avtal, ansöka om insatser eller ha kontakter med andra myndigheter, information om egna transaktioner och kring bo- endesituation, utan god mans samtycke eller vetskap. När ansökan om för- sörjningsstöd undertecknas lämnas försäkran på att de uppgifter man läm- nat är korrekta, och då ansökan inte endast avser den ekonomiska situat- ionen är det svårt för en god man att försäkra, och därmed underteckna, en ansökan om försörjningsstöd. Enligt Socialtjänstlagens (2001:453) 1 kap. 1 § ska verk- samhet bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet och ta hänsyn till den enskildes egna resurser. Utifrån ovanstående, och med utgångspunkt från mål, är regeln att en person som har en god man själv ska underteckna ansökan om försörjningsstöd, eller tillsammans med sin gode man. Undantag från detta görs om personen av olika skäl inte är i stånd att underteckna ansökan. Av vad som framkommer i anmälan till JO framgår inte att det skulle vara en sådan situation att sökande (huvudmannen) inte är i skick att skriva under sin ansökan. I de fall en sökande har en god man är arbetssättet i verksamheten att ha kontinuerlig dialog med både god man och sökande (huvudmannen), i de fall det är möjligt, för att hitta gemensamma lösningar och för att den sö- kande ska få den hjälp och stöd som behövs. Verksamhet försörjning har i samband med anmälan påmint samtliga hand- läggare om den service som gäller för myndigheten och att möjligheten att få ansökan hemskickad kvarstår. Diskussioner förs ständigt i verksamheten kring att förbättra servicen för sökanden och det pågår nu en diskussion om att publicera blanketten om ansökan om försörjningsstöd på kommuns hemsida, vilket möjlig- gör för att själv kunna ladda ned ansökan. I ärendet som anmälan avser har berörda kontaktats och informerats om att det framöver kommer skickas hem blankett för ansökan. För övrigt planeras inga åtgärder. BBkommenterade remissvaret och bifogade bl.a. ett utdrag ur Försäkringskas- sans Vägledning 2004:7, Version 13. I vägledningen anges bl.a. att den gode mannen kan ansöka om förmåner för den enskildes räkning samt lämna upp- gifter på heder och samvete om det följer av förordnandet. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 I ett beslut anförde JO följande: Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörj- ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (4 kap. 1 § socialtjänstlagen [2001:453], SoL). Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig lev- nadsnivå. Den enskilde ansöker om bistånd hos socialnämnden. Det finns inte några formkrav för en biståndsansökan. Den enskilde kan alltså ansöka om en bi- ståndsinsats muntligt. Det ligger dock i sakens natur att en ansökan i första hand bör göras skriftligt. Bestämmelser om god man Om någon på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egen- dom eller sörja för sin person, ska rätten, om det behövs, besluta att anordna godmanskap för honom eller henne (11 kap. 4 § , FB). Ett sådant beslut får inte meddelas utan samtycke av den för vilken godmanskap ska an- ordnas, om inte den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas. En rättshandling som en god man har företagit utanför sitt förordnande är inte bindande för den som förordnandet avser (11 kap. 5 § FB). En rättshand- ling som utan dennes samtycke företagits inom ramen för förordnandet är inte heller bindande för den som förordnandet avser, såvida inte denne på grund av sitt tillstånd varit ur stånd att ge uttryck för sin mening eller denna av annan orsak inte har kunnat inhämtas. män ska, i den utsträckning det följer av deras förordnande, bevaka rätten för de personer som de företräder, förvalta deras tillgångar och sörja för deras person (12 kap. 2 § FB). män ska omsorgsfullt fullgöra sina skyl- digheter och alltid handla på det sätt som bäst gagnar den enskilde (12 kap. 3 § FB). Den gode mannens verksamhet står under överförmyndarens tillsyn (12 kap. 9 § FB). Han eller hon är skyldig att lämna överförmyndaren de upp- lysningar om verksamheten som överförmyndaren begär. En myndighet ska se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla (6 § förvaltningslagen [2017:900]). Myndigheten ska lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den ut- sträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål. 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T införde nämnden en möjlighet för enskilda att ansöka om försörj- ningsstöd digitalt. I samband med detta beslutade nämnden att den inte regel- mässigt skulle bifoga en blankett för ansökan om försörjningsstöd när den skickade beslut om försörjningsstöd till enskilda. Av underlaget framgår att BB –bad handläggaren att skicka med en ansökningsblankett för försörjnings- stöd till AA och att handläggaren svarade att ansökningsblanketter enligt det nya arbetssättet inte skickades hem till klienter, utan att blanketterna fick häm- tas hos Servicecenter. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att myndigheten utifrån AA:s situation borde ha fortsatt att skicka ansökningsblanketter till henne. Jag är inte av någon annan uppfattning än nämnden när det gäller huruvida en ansökningsblankett borde ha skickats till AA. Det hade varit god service. Med hänsyn till att nämn- den numera har informerat handläggarna om att enskilda även fortsättningsvis har möjlighet att få en ansökningsblankett hemskickad anser jag mig kunna lämna den saken. skickade en enhetschef ett mejl till BB med bl.a. föl- jande innehåll: Vi vill i övrigt att den enskilde undertecknar sin ansökan eftersom en person som har god man har kvar hela sin rättsliga handlingsförmåga och den gode mannen ska ha den enskildes samtycke i alla åtgärder som rör denne. Un- derskriften blir ett sätt att visa att den enskilde samtycker till att ansökan görs. Nämnden har i sitt remissvar uppgett att utgångspunkten är att en enskild som har god man ska underteckna ansökan om försörjningsstöd själv eller tillsam- mans med sin gode man. Som ovan nämnts finns det dock inte några formkrav för en sådan ansökan. Nämnden kan således inte kräva att den enskilde ska underteckna ansökan. BB:s uppdrag som god man för AA omfattade att förvalta egendom, bevaka rätt och sörja för person. BB hade rätt att företräda AA inom ramen för förord- nandet och var även skyldig att agera för att ta till vara hennes intressen. En god man med uppdraget att bevaka den enskildes rätt hjälper honom eller henne att utöva sin rättsliga handlingsförmåga. I detta ligger att den gode man- nen vidtar olika rättshandlingar för den enskildes räkning. Att ansöka om för- sörjningsstöd kan ingå i uppdraget att bevaka rätt. En förutsättning för att den gode mannen, i ett fall där den enskildes mening kan hämtas in, ska kunna ansöka om försörjningsstöd är att den enskilde sam- tycker till detta. Den gode mannen ska kontrollera att den enskilde samtycker till åtgärden. I förarbetena uttalades att ingenting hindrar att huvudmannen läm- nar ett generellt samtycke till de rättshandlingar som den gode mannen vill fö- reta (prop. 1987/88:124 s. 142). S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Det skulle kunna uppstå en situation där den enskilde förmedlar till nämnden att han eller hon inte står bakom en ansökan om försörjningsstöd som den gode mannen har gjort. I ett sådant fall ska nämnden respektera den enskildes inställ- ning. Att den enskilde samtycker till ansökan är en förutsättning för att nämn- den ska kunna pröva saken. Enligt vad som kommit fram kunde AA förmedla sin inställning till om en ansökan om försörjningsstöd skulle göras. Det var en uppgift för BB att säker- ställa att hon hade AA:s samtycke till åtgärden innan den vidtogs. Nämnden har inte gjort gällande att det skulle vara fråga om att AA inte samtyckte till ansökan. Enligt min mening borde nämnden ha godtagit att BB ansökte om försörjningsstöd för AA:s räkning. Nämnden kan därför inte undgå kritik. Nämnden bör se över den regel som beskrivs i remissvaret. Regeln kan ge enskilda intryck av att en ansökan inte kommer att behandlas av nämnden om den inte är egenhändigt undertecknad av den enskilde. Så förhåller det sig inte. Nämnden är skyldig att pröva en ansökan om bistånd från den enskilde även om den inte är egenhändigt undertecknad. Det som BB i övrigt har anfört föranleder inte något uttalande från min sida. Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem Vemyra får kritik för en anställds agerande mot en ungdom som vårdades vid hemmet och för bristfällig hantering av händelsen (Dnr 5013-2019) Beslutet i korthet: En flicka vårdades med stöd av lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga (LVU) vid Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem Vemyra. I en anmälan till JO uppgav flickan att en anställd vid hemmet bl.a. hade pussat henne. Insatser inom för barn och ungdomar ska präglas av re- spekt för den unges människovärde och integritet (1 kap. 1 § LVU). Var och en som fullgör uppgifter vid SiS, t.ex. en anställd, ska medverka till att den verksamhet som bedrivs och de insatser som genomförs är av god kvalitet (14 kap. 2 § socialtjänstlagen, SoL). En anställd ska genast rapportera till SiS ledning om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande som rör en ungdom vid hemmet (se 14 kap. 3 och 4 §§ SoL). Ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande ska dokumenteras, utredas och avhjälpas eller undanröjas utan dröjsmål (14 kap. 6 § SoL). I beslutet uttalar JO att den anställdes agerande mot flickan är helt oac- ceptabelt och att det finns anledning att se med stort allvar på det inträffade. Hemmet har brustit i att tillhandahålla flickan vård av god kvalitet. 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T träffade har också utgjort ett intrång i flickans rätt till skydd för sin integritet. Hemmet får kritik för det inträffade. JO konstaterar också att hemmets utredning av händelsen har brustit samt att dokumentationen av vilka åtgärder som vidtogs är bristfällig, vilket gör att det inte går att få en fullständig bild av hur hemmet hanterade händelsen. Hemmet kritiseras för dessa brister. Två anställda vid hemmet fick kännedom om händelsen. Enligt JO borde de ha rapporterat saken till ledningen. JO är kritisk till att det inte lämnades någon rapport. Avslutningsvis gör JO vissa uttalanden om SiS skyldighet att ta emot och utreda klagomål och synpunkter från de intagna ungdomarna. I en anmälan till JO klagade på en anställd, BB, vid Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem Vemyra. AAuppgav i huvudsak följande: Hon vårdades vid Vemyra. i febru- ari 2019 mådde hon dåligt och var ledsen. BB kom fram till henne och höll om henne. Han pussade henne på kinden och pannan. Hon fick panik eftersom hon tidigare varit utsatt för sexuella övergrepp. Personalen är informerad om att hon har svårt för beröring av manlig personal. JO tog del av journalanteckningar i AA:s ärende för perioden januari–. Därefter begärde JO att SiS skulle yttra sig över vad AA uppgett i sin anmä- lan och särskilt besvara fyra frågor (se SiS remissvar nedan). SiS anförde i ett remissvar bl.a. följande (bilagorna har utelämnats): SiS har internremitterat JO:s anmodan till institutionschefen vid , verksamhetsdirektören för ungdomsvård norr, chefen för och utvecklingsenheten, HR-direktören och rådgivaren vid GD-kansliet. Ytter- ligare underlag har utgjorts av Rutin för hantering av klagomål och syn- punkter inom SiS (bilaga 1), Riktlinjer Om en anställd vid SiS misstänks för brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller klient (bilaga 2), SiS etiska riktlinjer (bilaga 3) och Rutin för hantering av lex inom SiS (bilaga 4). Hur ser SiS ungdomshem Vemyra på behandlingsassistentens agerande? Institutionschefen har bl.a. uppgett att det i arbetet med att skapa och bibe- hålla en god behandlingsallians finns ett visst utrymme för fysisk kontakt. En sådan kontakt mellan en ungdom och personal kan ta sig flera uttryck. Det ska dock betonas att pussar under inga omständigheter hör till den typ av fysisk kontakt som är acceptabel. Han instämmer fullt ut i ungdomens bedömning att det beskrivna beteendet inte är förenligt med vad som kan förväntas. S O C I A L T J Ä N S T 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Vidtog ungdomshemmet några åtgärder? Den anmälda händelsen inträffade . Vemyra har genomgått en omfattande förändring och ledningen har bytts ut sedan den anmälda händelsen inträffade. Händelsen har kommit till nuvarande insti- tutionschefs kännedom först i samband med internremissen. Det har således förflutit mellan händelsen och den utredning som gjorts med anledning av JO:s anmodan. Institutionschefen har uppgett att den anmälda händelsen inte går att återfinna i den unges journal. Institutionschefen har med anledning av in- ternremissen talat med ungdomen om händelsen. Hon upplever att personal inte tog henne på allvar när hon berättade om vad som hade hänt. Hon upp- ger att hon har lyft händelsen till dåvarande avdelningsföreståndare, dåva- rande biträdande institutionschef och dåvarande institutionschef, men att inget hände. Det ungdomen uppger är allvarligt. Behandlingssekreteraren vid avdelningen finns kvar i verksamheten. I samtal med honom framkommer att han fått kännedom om händelsen och har haft samtal med medarbetaren. Det finns inte någon dokumentation från samtalet. Med tanke på allvarligheten i de framkomna uppgifterna är bris- ten på dokumentation anmärkningsvärd. Utifrån vad som framkommit talar det mesta för att verksamheten inte vidtagit några mer ingripande åtgärder än samtal med medarbetaren. Vad samtalet haft för innehåll har inte heller gått att fastslå. När händelsen kommit till nuvarande institutionschefs kän- nedom har dock, som nämnts ovan, samtal förts med den berörda ungdo- men. Har SiS rutiner för hur en uppgift om att någon i personalen har betett sig olämpligt ska hanteras? I SiS riktlinjer Om en anställd vid SiS misstänks för brott eller annat olämp- ligt beteende mot en ungdom eller klient finns beskrivet hur man ska agera om en medarbetare vid SiS skulle misstänkas för någon typ av brott eller annat olämpligt beteende mot en ungdom eller klient vid myndighetens institutioner. Där framgår bl.a. att om en medarbetare inom SiS får känne- dom om något sådant och misstanken inte kan avfärdas, ska han eller hon genast underrätta närmaste chef. Vidare framgår hur händel- sen ska utredas och dokumenteras och vilka åtgärder som eventuellt kan behöva vidtas. Institutionschefen ska också kontakta HR- direktören vid huvudkontoret för stöd i bedömningen om ärendet ska an- mälas till personalansvarsnämnden. I rutinen för hantering av klagomål och synpunkter inom SiS finns information om skyldigheten att ta emot och utreda klagomål och syn- punkter från ungdomar. Av SiS etiska riktlinjer framgår bl.a. att som anställd hos SiS är det grundläggande att iaktta och upprätthålla en professionell hållning. Alla anställda inom SiS ska arbeta i enlighet med SiS etiska riktlinjer för att barn och unga ska få en god vård som är säker och trygg. SiS har en rutin för hantering av lex där det bl.a. framgår att alla inom myndigheten är skyldiga att uppmärksamma och rapportera miss- förhållanden och risker i vården av ungdomar och klienter. Arbetar SiS aktivt med frågan om personalens bemötande av ungdomarna på ungdomshemmet? Chefen för och utvecklingsenheten vid SiS huvudkontor har bl. a. uppgett att myndigheten arbetar aktivt med frågan om medarbetar- nas bemötande av ungdomarna på ungdomshemmen. Myndigheten ar- betar i stor utsträckning med intern kompetensförsörjning genom att hålla utbildningar för SiS olika yrkeskategorier. 2 021 /2 2:JO1 S O C I A L T J Ä N S T är att höja medarbetarnas kompetens så att ungdomarna blir korrekt be- mötta, får ta del av trygg och säker omsorg samt kunskapsbaserad vård och behandling. De flesta och viktigaste insatserna ges inom området omsorg, trygghet och säkerhet.