frsrdg · H804RB1 · 2021-02-15 00:00:00 — I sommarens och höstens intervjuomgångar var det mer diskussioner om återhämtningsfasen och om företagens planer för återgången till en mer normal ekonomisk situation. tog smittspridningen åter fart och genomförde därför ytterligare intervjuer med företagen för att stämma av det aktuella läget. internationella arbete påverkades i stor utsträckning av coronapandemin. Med undantag för årets första månader hölls alla möten i digital INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD Detta minskade resorna radikalt, men antalet möten ökade betydligt på grund av ökad hantering av krisfrågor jämte ordinarie möten. Sammantaget ställdes stora krav på anpassning, bland annat till olika tekniska kommunikationslösningar och i beredningsprocesserna. fortskred arbetet med att utforma gemensamma finansiella standarder på internationell nivå. Eftersom de lagar som reglerar svenska banker och finansiella institut i stor utsträckning bygger på dessa standarder är det en viktig del av arbete att i olika internationella forum påverka utformningen av finansiella standarder och finansiell tillsyn. deltog i diskussioner och beslut om utformningen av såväl standarder och regler som tillsynen på både global nivå och EU-nivå. I många av dessa frågor samarbetade med , och . Det internationella arbetet utfördes framför allt inom ramen för , och finansiell infrastruktur (CPMI), (), In- ternationella valutafonden (IMF) och olika EU-organ som Europeiska centralbankssystemet (ECBS), Europeiska bankmyndigheten (), () och Ekonomiska och finansiella kommittén (EFK). Globalt samarbete om banker för banktillsyn främjar global finansiell stabilitet genom att ta fram standarder för minimikrav på internationellt aktiva banker. Vice riksbankschef var representant i kommittén. deltog även tjänstemän aktivt i flera arbetsgrupper. genomförde kommittén en strategisk översyn av sitt arbete och sin struktur, mot bakgrund av att III-överenskommelsen var färdig. När coronapandemin slog till agerade kommittén snabbt för att utbyta information och koordinera olika myndigheters agerande. Införandet av de sista delarna av III-överenskommelsen sköts upp med . Kommittén presenterade tekniska förtydliganden av hur olika länders åtgärder skulle betraktas i kapitaltäckningshänseende och betonade vikten av att använda den flexibilitet som finns i reglerna kring bankers reserveringar för förväntade förluster. Dessutom kommunicerade man att III-buffertarna är till för att utnyttjas vid behov i krislägen. beslutade kommittén också om ny vägledning för tillsynssamarbetet kring penningtvättsfrågor och om nya regler kring kreditvärderingsjusteringar. Man tog även fram rekommendationer kring tillsyn i samband med övergången till nya referensräntor. Vidare presenterades förslag till nya standarder för kapitaltäckningen av värdepapperiseringar av problemkrediter (non-performing loans, NPL) samt principer för tillsyn av operativa risker. Kommittén arbetade även med att främja banktillsynsfrågor och med att utvärdera Baselstandardernas konsekvenser och potentiella oönskade INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD Därutöver arbetade kommittén med frågor kring bland annat cyber- risker, nya betalningsinstrument, kryptotillgångar, penningtvättsrisker och kli- Globalt samarbete om finansiell infrastruktur och betalningar deltog i och finansiell infrastruktur (CPMI), som är ett standardsättande organ för betalningar och finansiell infrastruktur. Förste vice riksbankschef var representant i kommittén. Arbetet i CPMI ställdes snabbt om vid pandemins början till att arbeta aktivt med uppföljning av hur pandemin påverkade betalningar och finansiell infrastruktur. fortsatte arbetet i kommittén med andra frågor, till exempel deltog i en arbetsgrupp med syftet att förbättra internationella valutaöverskridande betalningar. Arbetsgruppen publicerade tillsammans med () och på uppdrag av G20 tre rapporter med förslag på konkreta förbättringar. var även med och startade ett internationellt samarbete med flera andra centralbanker kring arbetet med digitala centralbanksvalutor. Ar- betet utmynnade i en gemensam rapport . deltog i flera internationella övervakningssamarbeten för utländska finansiella infrastrukturer, som är relevanta för den svenska finansiella stabiliteten, och som till stor del präglades av pandemin och dess påverkan på finansiella infrastrukturer. deltog också i övervakningen av Swift, som är en organisation som tillhandahåller säkra finansiella meddelandetjänster till bland annat centralbanker och banker över hela världen. Utöver det deltog i en arbetsgrupp i FSB som har utarbetat vägledning för resolution av centrala motparter. deltog även i flera internationella arbetsgrupper inom multilaterala organ som hanterar betalningsfrågor. BIS skapades som den första internationella finansiella institutionen, med uppgift att bland annat fungera som samarbetsforum för, och tillhandhålla banktjänster till, centralbanker världen över. En illustration av BIS roll som samarbetsforum är att man fungerar som värd för till exempel för banktillsyn () och och finansiell infrastruktur (CPMI). träffas också ägarländernas centralbankschefer för möten i olika konstellationer. Som stöd för samarbetet har BIS en kvalificerad stab av ekonomer som bland annat bedriver forskning om centralbanksnära frågor. är 63 centralbanker aktieägare i . har varit med sedan starten och är den sjunde största aktieägaren. Med undantag för några korta perioder har riksbankschefen alltid varit ledamot av . BIS balansomslutning uppgick vid slutet av räkenskapsåret INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD 2019/20 till 308 miljarder SDR, motsvarande . är ordförande i . Kommittén, som tillsätts av styrelsen, har till uppgift att övervaka bankens finansiella situation och finansiella risker. Normalt får en utdelning på . Till följd av den extraordinära ekonomiska situationen, orsakad av pandemin, beslöt dock BIS årsmöte att inte göra någon utdelning . offentliggjordes att BIS vill etablera ett i i samarbete med centralbankerna i , , och . Det nordiska centret kommer att fungera som ett nav för ett nätverk av experter inom innovation och för forskning om viktiga trender inom finansiell teknik av betydelse för centralbanker. Centret vill också främja internationellt samarbete i syfte att få det globala finansiella systemet att fungera bättre. För att göra det möjligt för att stå som värdcentralbank och delfinansiera centret i , justerade riksbankslagen. arbetade med de olika delarna av etableringsprocessen. fokuserade på krisutlåning och justering av sin verktygslåda arbete med IMF innebär bland annat att tillsammans med utarbeta position inför diskussioner och beslut i . tog över ansvaret från att representera den nordisk-baltiska valkretsen i IMF för en treårsperiod. genomsyrades arbetet på IMF av krishantering och både vår- och årsmötet, som normalt hålls i , hölls virtuellt. Coronakrisen har lett till hög efterfrågan på IMF:s resurser och över 100 länder ansökte om krisfinansiering och/eller skuldnedskrivningar. Totalt godkände krislån till ett värde av och skuldnedskrivningar till ett värde av . justerades IMF:s arbetssätt och verktygslåda på olika sätt för att möta behoven under den pågående krisen. godkändes ett nytt instrument, short-term liquidity line, som kan erbjuda likviditetslinor till länder med starka ekonomiska fundament, men som trots det börjar få betalningsbalansproblem. Tidigt under krisen godkände även ett antal justeringar av existerande verktyg, bland annat en höjning av maxbeloppen för lån till låginkomstländer. För att säkerställa finansieringen av dessa initiativ efterfrågade lån från ekonomiskt starka länder. beslutade därför att godkänna att bidrar till IMF:s fond för utlåning till låginkomstländer (PRGT). Möjligheten att tillföra global likviditet via IMF:s särskilda dragningsrätter (SDR) diskuterades även på IMF och publicerade en INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD ekonomisk kommentar om erfarenheter av handelsavtalet, som berör växling av SDR till euro och dollar. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital, så kallade kvo- ter (alla medlemsländer bidrar) och via frivilliga lånearrangemang där ett fyr- tiotal länder bidrar. En eventuell ökning av kvoterna har diskuterats under en men avslutades den så kallade femtonde kvotöversynen utan att kvoterna höjdes. är IMF:s medlemsländer, inklusive den nordisk-baltiska valkretsen, överens om att nuvarande resursnivå ska bibehål- godkände att , via , förlänger sina låneavtal med IMF. beslutade länderna i och att be IMF analy- sera regionens arbete mot penningtvätt och tillhörande risker. kommer att bestå av en finansiell flödesanalys och en utvärdering av regionens samverkan inom penningtvättsområdet. Projektet kommer att inledas 2021 och förväntas stå klart i mitten av 2022. deltog i EFK, som förbereder möten. Per representerade i kommittén. Kommittén diskuterade bland annat finansiella stabilitetsaspekter av pandemin och de nedstängningar som skedde. Dessutom avhandlades frågor av gemensamt intresse inom ramen för IMF, rådets handlingsplaner för att hantera bankernas problemkrediter (non-performing loans, NPL) och för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, liksom kommissionens initiativ när det gäller kapitalmarknadsunionen och digitala finansiella tjänster. verkade bland annat för mer effektiva åtgärder för att komma till rätta med problemkrediter. deltog i ECBS:s arbetsgrupper. Där diskuterades frågor om cybersäkerhet i den finansiella infrastrukturen och arbetet med ett gemensamt europeiskt ramverk som gör det möjligt att på ett standardiserat sätt testa motståndskraften mot cyberrisker hos aktörer i det finansiella systemet. Ett annat fokusområde var förberedelser inför genomförandet av delar av det andra betaltjänstdirektivet (Directive, PSD2) om bland annat stärkta säkerhetskrav vid betalningar. deltog även i analysen av digitaliseringen av betalningsmarknaden. I analysen ingick frågor om innovationer och eventuella globala valutor, som till exempel , den digitala valuta som Facebook har för avsikt att skapa. deltog också i den dialog som fördes inom ECBS om utformningen av tjänster för betalningar som krediteras mottagarens konto. En ny kommitté bildades , , en kommitté vars syfte är att förbättra säkerheten och effektiviteten hos centrala motparter i EU och tredjeland. är observatör i kommittén och deltog i arbetet med att godkänna att brittiska centrala motparter får vara verksamma i EU trots brexit. INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD Europeiskt samarbete för makrotillsyn () identifierar, analyserar och arbetar för att motverka finansiella systemrisker i EU. är förste vice ordförande i . I den egenskapen deltar i och styrelse samt representerar ESRB i andra sammanhang, som vid presentationer i EU:s ekonomiska och finansiella kommitté (EFK). representerar i och rådgivande tekniska kommitté. deltar också i ett flertal arbets- och expertgrupper. Som svar på pandemin ställde ESRB om till en krisanpassad organisation, där som förste vice ordförande spelade en aktiv roll. Detta krävde ökat engagemang även på i övrigt. Arbetsprogrammet fokuserades på fem områden där styrelsen ansåg att makrotillsynsåtgärder för att lindra effekterna av pandemin var särskilt angelägna. deltog i arbetet som utmynnade i en rad rapporter och policyåtgärder, inklusive fyra ESRB-rekommendationer: om övervakning av finansiella stabilitetseffekter av skuldmoratorium, offentliga garantiåtgärder och andra finanspolitiska åtgärder för att skydda den reala ekonomin från effekterna av pandemin, om likviditetsrisker i investeringsfonder, om begränsningar av utdelningar, återköp av aktier och andra utbetalningar under pandemin, och om likviditetsrisker som uppstår genom marginalsäkerhetskrav. Vid sidan av de krisrelaterade åtgärderna utfärdade ESRB också en rekommendation som syftar till bredare användning av legal entity identifier (), som är en global identifieringskod bland företag och andra organisationer inom EU som är involverade i finansiella transaktioner. bidrog också bland annat till utformningen av de makroekonomiska scenarier som ligger till grund för stresstesterna av europeiska banker och försäkringsbolag samt i analysen av makrotillsynsfrågor som rör centrala motparter och clearing av värdepapperstransaktioner i EU. hölls tre möten med det nordisk-baltiska makrotillsynsforumet (, NBMF), som är ett samarbetsforum för centralbanker och tillsynsmyndigheter. Forumet fokuserar på finansiella stabilitetsrisker och gränsöverskridande bankverksamhet i regionen. Vid årets möten låg fokus på att diskutera de åtgärder som centralbanker och tillsynsmyndigheter i regionen har satt in för att mildra pandemins störningar i ekonomin. Andra frågor som diskuterades var bland annat hur myndigheter ömsesidigt kan erkänna varandras makrotillsynsåtgärder. fortsatte även arbetet i den nordisk-baltiska stabilitetsgruppen (, NBSG), ett forum för finansministerier, centralbanker och tillsyns- och resolutionsmyndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Stabilitetsgruppen har till uppgift att stärka beredskapen och hantera gränsöverskridande finansiella stabilitetsfrågor i den nordisk-baltiska INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD fokuserades arbetet på uppföljningen av den nordisk- baltiska krisövningen som genomfördes , med cirka 300 delta- gare från 31 myndigheter i de åtta nordiska och baltiska länderna samt från relevanta myndigheter i andra europeiska länder. En arbetsgrupp kartlade un- der året behov för att säkerställa effektiv kommunikation i kris och eventuella kommunikationsverktyg som kan underlätta informationsutbytet i kris. 2020 var ordförande i . samarbetar med centralbanker i utvecklingsländer för att överföra kunskaper inom viktiga centralbanksrelaterade områden. Denna typ av experthjälp brukar kallas teknisk assistans. Fyra insatser genomfördes vid centralbankerna i och i , samt vid den palestinska monetära myndigheten, innan reserestriktionerna på grund av pandemin tvingade att ställa in alla planerade aktiviteter. Flera uppdrag kunde dock fortsätta i digital form. experter deltog i ett femtontal digitala workshops och seminarier och därtill ett stort antal bilaterala videomöten inom ramen för arbetet med teknisk assistans. Verksamheten finansierades med medel från Sida. Den pågående pandemin och den kraftiga ekonomiska inbromsningen präglade penningpolitiska kommunikation . Fokus för kommunikationen låg på att förklara hur penningpolitiska åtgärder – i form av tillgångsköp, tillförsel av likviditet och nollränta – ger stöd åt den ekonomiska aktiviteten och bidrar till att inflationen stiger mot målet. lyfte också ofta fram motiven till projekt att ta fram en digital centralbankspeng, en så kallad e-krona, bland annat den minskande användningen av kontanter. fortsatte att i olika former publicera bankens analyser. På webbplatsen presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras på både svenska och engelska. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal och artiklar samt protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. utvecklade sina webbplatser och mobila appar i enlighet med den nya lagstiftning som säger att all digital offentlig service ska vara tillgänglig. Det innebär att alla ska ha möjlighet att ta del av information utifrån sina egna förutsättningar och förmågor och därmed delta i samhället på lika villkor. Kommunikation i nya former är en av fem prioriteringar i strategiska plan. Strategin fokuserar på att utveckla möten och kommunikation med allmänheten, särskilt dialogen med unga vuxna. Ett led i strategin är att i högre utsträckning ska kommunicera i digitalt format, ett arbete INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD som var nödvändigt att intensifiera . Coronapandemin innebar att nya grepp var nödvändiga, i allt från presskonferenser till externa framträdanden. bytte våra bredare kommunikationsaktiviteter mot allmänheten format, från fysiska möten till digitala forum. De fysiska gymnasieföreläsningar som normalt äger rum i riksbankshuset blev digitala gymnasieföreläsningar . gav också journalister möjlighet att ställa frågor i videosamtal efter vissa av direktionsledamöternas digitala anföranden. fortsatte även sitt samarbete med Calling för att öka kunskapen om ekonomipriset. Fokus på digital form innebar också ett mer intensivt arbete med digitala format som filmade anföranden och korta filmer som förklarar vad gör och vad har för analys och ståndpunkt i olika aktuella frågor. Detta bidrog till ett ökat intresse för officiella konton på sociala medier som Linkedin, Twitter och Facebook. För att följa hur förtroendet för utvecklas hos olika målgrupper och hos allmänheten använder regelbundet externa undersökningar. Kantar mäter anseendet för svenska myndigheter. Medieakademins Förtroendebarometer, liksom , mäter och jämför förtroendet för ett antal olika institutioner och organisationer i . Under inledningen av 2020 visade mätningen från Medieakademin att allmänhetens redan höga förtroende för ökade ytterligare jämfört med motsvarande mätning föregående år. Mätningar som genomfördes under coronapandemin visade också på ett ökande förtroende. Kantar Sifos återkommande förtroendefråga till en webbpanel, representativ för allmänheten, visade en kraftig förtroendeökning under pandemins första månader. Den genomsnittliga andelen av de tillfrågade som svarade att de hade ett mycket eller ganska stort förtroende för sätt att sköta sitt arbete ökade från 2020. Kantar Sifos Anseendeindex som genomfördes visade den högsta anseendenoteringen för sedan mätningarna började . Mediernas rapportering om ökade något i omfattning jämfört med föregående år. Genomslaget i medierna för budskapet i de penningpolitiska rapporterna och finansiella stabilitetsrapporterna nådde upp till den målsatta nivån. slutfördes arbetet med att flytta driften av it-system till en ny leverantör. lade ut all sin it-drift till en extern leverantör. avslutades en ny upphandling av it-driften och ett annat it-bolag tilldelades det nya avtalet. I det nya avtalet ställer INFLYTANDE, SAMARBETE OCH STÖD bland annat högre krav på säkerhet än tidigare, i linje med den nya säkerhets- Även i övrigt fortsatte att fokusera på säkerhetsskyddsfrågor, bland annat hanteringen av säkerhetsskyddsklassifice- Ett par innovationer inom verksamhetsstöd genomfördes , till ex- empel nya it-lösningar för att effektivisera distansarbete. Den interna kundundersökningen visade att medar- betare är fortsatt nöjda med stödet när det gäller områden som kontorsservice, fastighetsärenden, lokalvård och diarieföring. När det gäller it-stödet är med- arbetarna inte lika nöjda som tidigare, vilket beror på att distansarbetet under pandemin har ställt högre krav på it-stödet som övergången till en ny it-leverantör medförde att medarbetarna inte kunde få hjälp lika snabbt som antog en ny inköpspolicy som tydliggör vilka prin- ciper som ska gälla för att ska uppnå bästa möjliga nytta för de pengar och resurser som används och stödja en hållbar och jämställd Engagemang, risker och ansvar riksbank är mån om medarbetarnas välbefinnande i arbetet och utvärderar regelbundet ledarskapet och arbetsformerna. lägger också stor vikt vid att identifiera och minimera risker i verksamheten, arbeta med beredskapsplanering i olika former, liksom att utveckla arbetet med hållbarhet och miljö. Vid utgången av 2020 sysselsatte 403 medarbetare (373 årsarbetskrafter) jämfört med 377 medarbetare (349 årsarbetskrafter) vid utgången av 2019. Medelåldern är och andelen kvinnor och män är . På chefstjänsterna är andelen kvinnor och män . är mån om att vara en attraktiv arbetsplats som kännetecknas av gott ledarskap i en arbetsmiljö som främjar medarbetarnas utveckling, motivation, arbetsglädje och effektivitet. innebar stora förändringar i samhället och i arbetslivet, så även på . Pandemin gjorde att chefer och medarbetare ställdes inför stora omställningar och utmaningar. Utmaningarna inkluderade distansarbete, omställning av både fysisk och psykosocial arbetsmiljö, ledarskap på distans samt större behov av digitalisering och intern kommunikation. Digitaliseringen har påskyndats och arbetade mycket med att skapa lösningar för kommunikation och digitala mötesplatser som kunde få distansarbete att fungera väl. Olika åtgärder för att underlätta hemarbete sattes in. Vi erbjöd utrustning för hemmakontoret och ökade medarbetarnas kompetens om ergonomi och den psykosociala arbetsmiljön. Att huvudsakligen leda på distans har för chefer inneburit träning i och fokus på gott ledarskap, vägledning under nya omständigheter och ett coachande förhållningssätt. Dessa områden har även tidigare varit i fokus på men ökade i betydelse. Genom regelbundna pulsmätningar följde upp hur medarbetarna upplever situationen när många arbetar mestadels från hemmet. Svaren användes för att stärka och förbättra både den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön för medarbetare. Utöver pulsmätningarna genomfördes en medarbetarundersökning (svarande 2020) för uppföljning av hur våra prioriterade områden utvecklas: strategisk kompetensförsörjning, inkluderande arbetsmiljö och effektiva arbetsformer. fick fortsatt höga resultat inom områdena nytänkande och inkluderande arbetsmiljö samt effektiva och hållbara arbetsformer. Området strategisk kompetensförsörjning visade också på ett fortsatt högt resultat om än något lägre än 2019. Kompetensanalys, en arbetsmetod som infördes för att undersöka vad banken behöver i kompetensväg, ingår som ENGAGEMANG, RISKER OCH ANSVAR en del i verksamhetsplaneringen för att säkerställa den strategiska kompetens- genomfördes en så kallad 360-graders feedbackprocess i syfte att utveckla det individuella ledarskapet och att få ett resultat på riks- banksnivå som visar den samlade ledarskapsförmågan. den första 360-gradersprocessen och vid en jämförelse förbättrades skattningarna av ledarskapet för chefer totalt sett från 4,05 till 4,24 (på en 5-gradig skala). Intern styrning och kontroll Direktionen är ytterst ansvarig för intern styrning och kontroll och fastställer övergripande policyer och vissa regler som styr verksamheten. Men även internrevisionsavdelningen granskar utvalda delar av verksamheten. Bedömningsmodellen för intern styrning och kontroll består av fem komponenter med 20 underliggande faktorer som konkretiserar vad som behöver finnas på plats för att nå en god intern styrning och kontroll. De fem komponenterna är styr- och kontrollmiljö, riskanalys, kontrollmekanismer, information och kommunikation samt uppföljning och utvärdering. Faktorerna utvärderas utifrån uppbyggnad, dokumentation och implementation. Vid utvärderingen av faktorerna 2020 bedömdes ett mindre antal faktorer som bristfälliga. För dessa finns det nu handlingsplaner. I enlighet med bestämmelserna i riksbankslagen presenterar direktionen i årsredovisningen sin bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande. Se vidare sidan 120. Hanteringen av risker ska säkerställa att verksamheten bedrivs enligt kraven på intern styrning och kontroll i riksbankslagen: effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Operativ risk definieras som risken för förluster till följd av icke ändamålsenliga eller otillräckliga interna processer/rutiner, mänskliga fel, felaktiga system eller externa händelser. Hantering av operativa risker innefattar att identifiera, värdera, hantera och rapportera risker. Ansvarsfördelningen vid hantering av operativa risker ska följa principen om tre försvarslinjer som beskrivs i Policy för intern styrning och kontroll. Förenklat innebär ansvarsfördelningen att Riskenheten, som är andra försvarslinjen, definierar ramar och metoder för riskhanteringen medan verksamheten i första försvarslinjen äger riskerna och ansvarar för att löpande säkerställa att dessa hanteras ändamålsenligt. ENGAGEMANG, RISKER OCH ANSVAR