frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — I skolans värdegrund och uppdrag framgår under Skolans uppdrag att en viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl själv- ständigt som tillsammans med andra. Det är nödvändigt att eleverna ut- vecklar sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhållanden för att inse konsekvenser av olika alternativ. I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande per- spektiv. Genom ett miljöperspektiv, får de möjlighet både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt för- hållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa samhällets funktioner och hur vårt sätt att leva och arbeta kan anpas- sas för att skapa hållbar utveckling. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 I läroplanens Övergripande mål och riktlinjer framgår att ett mål är att eleven efter genomgången grundskola ska ha fått kunskaper om förutsätt- ningar för en god miljö och en hållbar utveckling. I kursplaner för de naturorienterande och samhällsorienterande ämnena framgår att eleverna ska få kunskaper om hållbar utveckling ur olika per- spektiv. Diskrimineringslagen (2008:567) Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och vuxna omfattar all utbildning och verksamhet som finns i skolla- gen. Det förebyggande arbetet ska komplettera förbudet mot diskriminering och kränkningar. Berörda befattningshavare har getts tillfälle att lämna synpunkter och har fått ta del av myndighetens remissvar. Anmälaren har påstått att skolan genom sin undervisning har kränkt ele- vernas rätt enligt 2:2 Regeringsformen. Vid en genomgång av rekvisiten ifrågavarande lagrum kan huvudmannen konstatera att något brott mot denna paragraf inte skett. Eleverna har redovisat de fakta det har samlat in vid ett obligatoriskt undervisningstillfälle. Inte heller kan huvud- mannen se att någon tvingats ge tillkänna sin politiska, religiösa, kulturella eller annan åskådning i detta sammanhang. Anmälaren har uppenbarligen reagerat mot formen för redovisningen och felaktigt uppfattat denna som en demonstration. Dock kan konstateras att den pedagogiska personalen har stor frihet när det gäller utformningen av undervisningen. Sammanfattningsvis så kan inte se att rek- tor och lärare brutit mot någon lag eller författning. Skolan har inte tvingat eleverna till ett politiskt ställningstagande gällande klimatet genom detta undervisningstillfälle. En ledamot av nämnden reserverade sig mot beslutet. Hon hade yrkat återre- miss för att följande tillägg skulle kunna göras i yttrandet: −Den sammantagna kommunikationen mellan skolan och vårdnadsha- vare har inte framkommit i yttrandet. Ett mail har skickats till vårdnads- havare och finns inte med som underlag i yttrandet. Det finns även ett mail som har skickats ut från skolan till politiker i för- och grundskole- nämnden. −Skolan har själv skickat ut information om att barn och anställda ska strejka för klimatet på uppdrag av DD. Så här skrev skolan i ett brev till vårdnadshavarna: ”27/9 har DD uppmanat oss vuxna att strejka för klimatets skull. Det kommer vi också att göra tillsammans med eleverna under sista passet. Hela skolan kommer att samlas i gro- pen för en manifestation , vårdnadshavare är välkomna att delta.” −Det finns uppenbara kopplingar mellan manifestationen på skolan och klimatrörelsen Fridays for Future. Förutom att DD nämns vid namn i ett mail, så står det i ett mail från skolan till politikerna ”Fredagens ma- nifestation blir en avslutning på veckans arbete samt en tydlig signal till er politiker att agera FÖR klimatet. Vi kommer inte stå utanför tillsammans med förhoppningsvis många andra demonstranter, då våra elever är unga, utan hålla till i Gropen vid Bistro la Garage i vår vackra skulpturpark här på . Vi tågar från skolbyggnaden 12.15 och i Gropen kommer eleverna redovisa sina arbeten för varandra i form av; ”DET HÄR KAN VI GÖRA”. Eftersom politiker nämns i tyder det på att syftet med manifestationen är att opinionsbilda och påverka politiker. 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G −Barn som begärt att få slippa klimatstrejka, blev tillsagda att det var obligatorisk närvaro. Dessa uppgifterna kommer från flera olika vård- nadshavare. Det är inte acceptabelt om skolor tvingar elever att delta i manifestationer eller strejker, oavsett vad syftet med manifestationen är. Det allmänna får nämligen inte tvinga elever, eller andra för den delen, att mot sin vilja delta i sammankomster för opinionsbildning eller dylikt. I ett beslut anförde chefsJO följande: Enligt 2 kap. 2 § RF får ingen av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. I be- stämmelsens andra mening anges vidare att ingen av det allmänna får tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller an- nan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. Av för- och grundskolenämndens remissvar framgår att Västangårds skola har haft en temavecka om klimat och hållbarhet. Skolan har valt att låta eleverna redovisa sitt arbete på en plats utanför skolans område, och vårdnadshavare har bjudits in till redovisningen. Nämnden har framhållit att den pedagogiska per- sonalen har stor frihet när det gäller utformningen av undervisningen samt att det framgår av läroplanen att bl.a. miljöperspektiv är viktiga i all undervisning. Det är en självklarhet att elever ska få undervisning om klimat- och hållbar- hetsfrågor samt att skolan ska arbeta i enlighet med läroplanen. Jag har inga invändningar mot att lärare och annan skolpersonal utformar undervisningen och väljer redovisningssätt utifrån vad de bedömer skulle passa eleverna bäst. Även om en skola har stor frihet när det gäller detta, är friheten dock inte obe- gränsad. En gräns finns i 2 kap. 2 § RF. Jag har riktat in min granskning i detta ärende på frågan om utformningen av den aktivitet som avslutade temaveckan var förenlig med denna bestämmelse. Elever i omfattas i regel av skolplikt. Det har inte framkommit annat än att den aktuella aktiviteten var en del av den obligatoriska undervis- ningen. Det kan därför sägas att eleverna av det allmänna har tvingats att delta i aktiviteten. Avgörande för om skolan har agerat i strid med 2 kap. 2 § RF är således om aktiviteten ska betraktas som en sådan demonstration, samman- komst för opinionsbildning eller annan meningsyttring som avses i bestämmel- sen. Av förarbetena till 2 kap. 2 § RF framgår att bestämmelsen inte förbjuder tvång att närvara vid lektioner som följer av skolplikten (prop. 1975/76:209 s. 116‒117 och KU 1975/76:56 s. 28). Detta innebär emellertid inte att skolun- dervisning utformad som demonstrationer är förenlig med bestämmelsen. Enligt nämndens remissvar och rektorns meddelanden till vårdnadshavarna har eleverna på plakat skrivit budskap om bl.a. hur man kan spara energi. U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 anges vidare att eleverna har tågat med plakaten till en plats utanför skolans område dit vårdnadshavare bjudits in samt att eleverna där redogjort för vad de kommit fram till under temaveckan genom att berätta eller skrika vad de ville göra för en hållbar utveckling. Aktiviteten har av skolan betecknats manifes- tation, och den har genomförts som det anordnats klimatmanifes- tationer över hela landet. Betraktade var och en för sig medför dessa omständigheter inte att aktivite- ten ska ses som en demonstration. Sammantaget ger omständigheterna emel- lertid intrycket att ett syfte med aktiviteten varit att föra fram budskap på ett sådant sätt som normalt är förknippat med demonstrationer. Detta intryck för- stärks av de e-brev från skolpersonal som den nämndledamot som reserverade sig mot beslutet om remissyttrande har hänvisat till. Ett av dessa e-brev är skickat från en specialpedagog till politiker i för- och grundskolenämnden. I det angavs bl.a. att manifestationen skulle bli en tydlig signal till politiker att agera för klimatet. Även om dessa e-brev inte överensstämt med skolledning- ens intentioner, tyder de på att den interna kommunikationen varit utformad på ett sätt som fått flera i skolpersonalen att uppfatta aktiviteten som en demon- stration. Jag anser att de omständigheter som har framkommit sammantagna innebär att aktiviteten måste ses som en demonstration. Utformningen av aktiviteten har således enligt min mening inneburit att det allmänna i strid med 2 kap. 2 § RF har tvingat eleverna att delta i en demonstration. Det är rektorns uppgift att leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (se 2 kap. 9 § skol- lagen). Av remissvaret framgår också att rektorn har varit delaktig i plane- ringen av aktiviteten. Han förtjänar kritik för aktivitetens utformning. Det som i övrigt har förekommit i ärendet ger inte anledning till någon åt- gärd eller något uttalande från min sida. Utformningen av en skolaktivitet får inte ge eleverna intrycket att de tvingas delta i en meningsyttring (Dnr 647-2020) Beslutet i korthet: En skola hade en temavecka om alla människors lika värde. Veckan avslutades med att elever under en aktivitet på skolgården viftade med regnbågsflaggor. Genom aktiviteten ville skolan uppmärk- samma alla människors lika värde samt en prideparad som en organisation skulle anordna dagen därpå. ChefsJO uttalar att det är av stor vikt att skolan tydligt står upp för grundlagsfästa värderingar, men att det också är viktigt att skolan inte agerar på ett sätt som kan ge intrycket att någon tvingas att delta i en meningsytt- ring. Skolans rektor kan inte undgå kritik för utformningen av temaveckans avslutande aktivitet. 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G I en anmälan som kom in till JO uppgav AA att Pilbäck- skolan i kommun hade anordnat ett pridetåg som det hade varit obliga- toriskt för eleverna att delta i. Han hänvisade till en nyhetsartikel, där det angavs att ett beslut i frågan hade fattats av rektorn . AA framförde att rek- torns agerande enligt honom stått i strid med 2 kap. 2 § regeringsformen (RF). JO uppmanade i kommun att redogöra för hur den ifrågasatta aktiviteten hade utformats samt att yttra sig över det som hade förts fram i anmälan. På delegation av nämnden beslutade förvaltningschefen 2020 att lämna följande yttrande: Pilbäckskolan har valt att uppmärksamma Pridefirandet i genom att anordna aktiviteter inom ramen för skolans kontinuerliga värdegrundsar- bete. Aktiviteterna pågick parallellt med Prideveckan i och avsluta- des med en aktivitet på skolgården . Under Prideveckan har eleverna fått färglägga och laminera en hand i papper med texten ”Vi gillar olika” utifrån temat ”Rör inte min kompis”. Dessa aktiviteter skedde på lektionstid som en del av skolans ordinarie undervisning och var därmed obligatorisk för alla elever. Vidare har ele- verna fått göra egna maraccas och regnbågsflaggor som de sedan använt när de varit ute på skolgården , en aktivitet som enligt Pilbäck- skolan varit frivillig. Pilbäckskolan beskriver att handlar om allas lika värde vilket följer av skolans demokratiska uppdrag att främja ett skolklimat där alla elever känner sig trygga och respekterade. Skolan arbetar aktivt och systematiskt med det värdegrundsarbete som ska genomsyra undervisningen i skolan. Skolans värdegrundsarbete är inte isolerat från det övriga vardagliga skol- arbetet, det är en ständig process som pågår i alla sammanhang : i undervisningen, på raster, i andra spontana möten med exem- pelvis skolbespisningspersonal. konstaterar att skolgång enligt lag är obligatorisk. Vårdnadshavares åsikter och värderingar påverkar således inte elevens skyldighet att delta i undervisningen. bedömer att skolan har ett värdegrundsarbete som följer läroplanen i de delar som handlar om skolans värdegrund och upp- drag samt att skolan uppmärksammat som en del i detta arbete. uppfattar att skolan valt som en metod i sin under- visning för att kunna tolka och omsätta värdegrunden i praktiken samt att aktiviteterna varit utformade på ett sådant sätt så att alla elever kunnat delta och att deras rättigheter har respekterats. Detta i enlighet med författning- ens krav på undervisningen i skolan ska vara allsidig och saklig (1 kap. §§4–5 [skollagen (2010:800), JO:s anm.]). sammantagna bedömning är att skolan i sin verk- samhet värnat om grundlagsrättigheterna liksom skolans värdegrund med U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 respekt för allas lika värde, samt iakttagit saklighet och opartiskhet i sin undervisning. Efter att JO uppmanat nämnden att komplettera sitt yttrande i vissa avseenden, beslutade förvaltningschefen att lämna följande komplette- rande yttrande: 1.Nämnden ska utförligt redovisa hur den aktivitet som skedde på skolgården utformades och genomfördes Aktiviteten som genomfördes på Pilbäckskolan aktuell fredag var utformad på så vis att dom flaggor och maracas som hade gjorts tidigare skulle kunna användas under en frivillig aktivitet för att uppmärksamma allas lika värde. Under Pride-veckan 2019 uppmärksammades värdena av flera av kommunens och Region verksamheter, tillsammans med före- tags- och föreningsliv. På Pilbäckskolan skedde detta genom en temavecka kring allas lika värde som avslutades med ett uppmärksammande av alla människors lika värde och av den parad som skulle hållas av . Aktiviteten som ordnades på skolgården gick till på så vis att elever och lärare pausade under- visningen för dom som ville medverka och då få vifta och skramla med föremålen som tillverkats tidigare . Inga elever ska vid till- fället ha uttryckt att dom inte önskat delta i aktiviteten. Om så gjorts hade dom haft möjlighet att delta i annan rastaktivitet antingen inom- eller utom- hus. Under cirka en kvart spelades musik som elever och personal kunde dansa och vifta flaggor och maracas till, och lektionerna upptogs därefter. 2.Nämnden ska redogöra för vilken information som lämnades till elever och vårdnadshavare om att aktiviteten på skolgården var frivillig Information om att aktuellt moment var frivilligt framkom inte i dom informationsbrev som vårdnadshavarna kontinuerligt får från skolpersonal. I aktuellt brev redogjordes för vilka aktiviteter som skulle ske . I samband med att skolpersonal tillsammans med eleverna gick ut på skolgården förekom inget annat än en förståelig förväntan om att få skramla och vifta tillsammans med personal och skolkamrater. I den mån någon eller några elever inte ansåg det som angeläget att uppmärksamma ”Vi gillar olika” eller som tema, så utgjorde aktiviteten uppenbarligen ett välkommet avbrott från den obligatoriska undervisningen. Elever som inte önskat delta hade om så skett i stället fått delta i annan rastaktivitet och då kunnat vistas antingen inom- eller utomhus tillsammans med personal. 3.Nämnden ska redogöra för sin bedömning av hur de aktiviteter som genomfördes under den aktuella veckan förhåller sig till bestämmelserna i 2 kap. 2 § regeringsformen Nämnden bedömer att den frivilliga aktiviteten på skolgården under freda- gen inte bestått i att det allmänna har tvingat någon att ge till känna vare sig religiös, politisk, kulturell, eller någon åskådning i annat hänseende vid till- fället. Dom andra aktiviteterna har inte heller dom bestått i att det allmänna tvingat någon att ge till känna någon åskådning. Inte heller har det allmänna tvingat någon att delta i någon opinionsbildande samman- komst, demonstration, eller någon annan meningsyttring. I den mån någon aktivitet ändock av JO är att anse som ofrivillig i någon utsträckning, ser Nämnden i sammanhanget skäl att återkomma till 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G föregående yttrandes bedömning om att den åskådning som uppmärksam- mats vid tillfället är en del av utbildningsväsendets uppdrag. Skolhuvud- män ska hävda dom grundläggande värden som anges i skollag och läro- plan, och ska främja förståelse till andra människor och bidra till elevernas förmåga till inlevelse. Skolhuvudmän kan därmed anses vara uppdragna att representera och främja vissa åskådningar. Denna typ av uppdragsgivna åskådningsfrämjande påminner om hur det allmänna och den allmänna makten, utifrån 1 kap. 2 § regeringsformen, ska utövas med respekt för alla människors lika värde, och hur det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden, med mera. Nämnden vidhåller därmed uppfattningen att uppmärksammandet av alla människors lika värde, på så sätt som har skett på Pilbäckskolan, är förenligt med dels dom av grundlagarna skyddade rättigheterna som finns för var och en; och att aktiviteterna inte inkräktat i dessa, och dels att akti- viteterna var förenliga med dom bestämmelser som finns avseende skolvä- sendets läroplan och värdegrundsarbete. AA kommenterade utbildningsnämndens yttranden. I ett beslut anförde chefsJO följande: Enligt 2 kap. 2 § RF får ingen av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. I be- stämmelsens andra mening anges vidare att ingen av det allmänna får tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller an- nan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. I ett inledande avsnitt i läroplanen för , förskoleklassen och fri- tidshemmet (SKOLFS 2010:37) anges bl.a. följande: Utbildningen ska för- medla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläg- gande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egen- värde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Av utbildningsnämndens remissvar framgår att Pilbäckskolan parallellt med en pridevecka i har haft en temavecka om alla människors lika värde. Nämnden har framhållit att skolan ska hävda vissa grundläggande värden och därmed kan sägas ha till uppgift att representera och främja vissa åskådningar. Det är en självklarhet att elever ska få undervisning om sådana grundläg- gande värderingar som Pilbäckskolan har fokuserat på under sin temavecka. Sådana värderingar kommer inte bara till uttryck i läroplanen, utan även i såväl internationell rätt som svensk grundlag och vanlig lag. En stor del av den svenska befolkningen torde ställa sig bakom dem. Det är emellertid också en grundlagsskyddad rättighet att ha en avvikande uppfattning om dessa värder- ingar. Även om skolan ska representera och främja uppfattningar om alla män- U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G 2 021 /2 2:JO1 niskors lika värde, måste det ske med beaktande av elevernas rätt att ha andra uppfattningar och att inte behöva delta i meningsyttringar. Vid utformningen av undervisningen om grundläggande värderingar av aktuellt slag behöver sko- lan således göra avvägningar som kan vara svåra. Enligt remissvaren avslutades Pilbäckskolans temavecka med en aktivitet på skolgården, vid vilken elever bl.a. viftade med regnbågsflaggor som de hade tillverkat tidigare . Nämnden har beskrivit aktiviteten som ett upp- märksammande av alla människors lika värde och av den prideparad som en organisation skulle anordna dagen därpå. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de frågor som undervisningen tidigare hade handlat om, ligger det nära till hands att anta att en del elever uppfattade det som att de genom sitt deltagande i aktiviteten tog ställning för alla människors lika värde eller för andra värderingar som prideorganisationer företräder. Detta ger anledning att ifrågasätta om aktiviteten var förenlig med 2 kap. 2 § RF. Elever i omfattas i regel av skolplikt. Av förarbetena till 2 kap. 2 § RF framgår att bestämmelsen inte förbjuder tvång att närvara vid lektioner som följer av skolplikten (prop. 1975/76:209 s. 116–117 och KU 1975/76:56 s. 28). Det innebär emellertid inte att det är förenligt med bestämmelsen att utforma skolundervisning på ett sätt som innebär att elever tvingas att delta i meningsyttringar. har uppgett att aktiviteten på skolgården var frivillig. Aktiviteten hade dock en tydlig koppling till vad eleverna hade arbetat med tidigare . Eftersom ingen information lämnades om frivilligheten, är det troligt att en del elever och vårdnadshavare uppfattade det som att akti- viteten var en del av den obligatoriska undervisningen. Det är vidare tänkbart att en del elever ogärna ville skilja ut sig från mängden genom att avstå från att delta, även om de eller deras vårdnadshavare egentligen inte önskade att de skulle vara med. Mot denna bakgrund menar jag att eleverna får anses ha tving- ats att delta i aktiviteten. Avgörande för om skolan har agerat i strid med 2 kap. 2 § RF är således om aktiviteten ska betraktas som en sådan demonstration, sammankomst för opi- nionsbildning eller annan meningsyttring som avses i bestämmelsen. Det har inte framkommit något som tyder på att andra personer än elever och skolpersonal har deltagit i aktiviteten eller att den på något annat sätt syftat till att förmedla budskap till utomstående. I vissa avseenden verkar den ha på- mint om andra vanligt förekommande gemensamma skolaktiviteter. Det talar emot att den ifrågasatta aktiviteten var att betrakta som en demonstration. Som jag redan har varit inne på, ligger det emellertid nära till hands att anta att en del elever uppfattade det som att de genom sitt deltagande i aktiviteten tog ställning för alla människors lika värde eller för andra värderingar som pride- organisationer företräder. Enligt min uppfattning borde skolan ha insett att ele- ver kunde komma att få intrycket att de deltog i en meningsyttring. Det är an- geläget att det allmänna inte agerar på ett sätt som kan ge det intrycket. Jag anser därför att skolan borde ha avstått från att genomföra den ifrågasatta akti- viteten. Det är av stor vikt att skolan tydligt står upp för människors lika värde och andra centrala grundlagsfästa värderingar. Även om vårdnadshavare eller andra 2 021 /2 2:JO1 U T B I L D N I N G O C H F O R S K N I N G skulle ifrågasätta detta, får skolan inte ge vika. också viktigt att skolan inte agerar på ett sätt som riskerar att de gränser som 2 kap. 2 § RF sätter upp överträds. Jag har naturligtvis förståelse för att dessa frågor kan vara svåra att hantera i praktiken. ger dock intrycket att Pilbäckskolans personal inte beaktade dessa svårigheter i tillräcklig utsträckning vid planeringen av temaveckan och dess avslutande Jag utgår från att nämnden kommer att uppmärksamma kommunens skolor på mina synpunkter. Det är rektorns uppgift att leda och samordna det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (se 2 kap. 9 § skollagen). Rektorn kan inte undgå kritik för ut- formningen av temaveckans avslutande aktivitet. Det som i övrigt har förekommit i ärendet ger inte anledning till någon åt- gärd eller något uttalande från min sida. U T L Ä N N I N G S Ä R E N D E N 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Granskning av handläggningstider i medborgarskapsärenden (Dnr 130-2019, 554-2019) Besluten i korthet: är det många som vänder sig till JO med klagomål på långsam handläggning hos . beslutade JO att utreda nio ärenden som rörde långa handläggningstider inom ärendeslagen medborgarskap, anknytning och asyl, varav två asylärenden där Säkerhetspolisen varit remissinstans. Resultatet av granskningen redovisas i fyra separata beslut, varav detta beslut är ett.