frsrdg · H904JO1 · 2021-11-10 00:00:00 — Orsaken till avslag på utbetalningarna och 2016 var att lantbruka- rens totala stödbelopp var på respektive (0,grönsaksodling 2015, 2016) och lantbrukaren måste ha ett stöd- belopp på för att få ersättning. Ansökningar om utbetalning som är lägre än betalas inte ut enligt 1 kap 25 § förordning (2015:406) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Det stämmer att dessa beslut om avslag varit försenade, se tabeller ne- dan. M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Tabell 1 Händelser i ärendet ansökan 2015 Om åtagande och ut- Ansökan om ändring in- Beslut om avslag för del- Beslut om bifall på åta- Beslut om avslag för slut- Tabell 2 Händelser i ärendet ansökan 2016 Beslut om avslag för delut- Beslut om avslag för slut- Tabell 3 Händelser i ärendet ansökan 2017 Om åtagande och ut- Ansökan om ändring in- Om åtagande och ut- Beslut om bifall delutbe- Uppgifter från i län kommentarer enligt tjänsteanteckning i ärendet Det stämmer att funktion för att avvisa åtagande för ekologisk produktion driftsattes . Se tabell nedan för när funktioner driftsatts. Det ak- tuella ärendet ska dock inte avvisas, utan avskrivas, eftersom 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D lantbrukaren återtagit sin ansökan. Det finns inte systemstöd för det än men är planerat till 2021. beslutsbrev för avskrivning har dock funnits och har haft möjlighet att använda dessa för att ta ett manuellt beslut och meddela lantbrukaren. Det stämmer att åtagandet 2017 inte kan beslutas i systemet innan ären- det har avskrivits. Det gör också att lantbrukaren inte kan få slut- utbetalning i handläggningssystemet Jorden innan det är gjort. har dock haft möjlighet att betala ut ersättning för ekologisk produktion via ett system som heter , för lantbrukare som inte går att besluta i Jorden. Lantbrukaren har inte fått någon utbetalning för ekologisk produktion för stödår 2018 eller 2019. Tabell 4 Tidpunkt för när funktioner blev driftsatta Funktion för att delutbetala omställning till ekolo- gisk produktion 2015 i handläggningssystemet Funktion för att handlägga och besluta om åtagande och slututbetalning för omställning till ekologisk produktion i handläggningssystemet Ararat. Funktion för slututbetalningsbrev samt handlägg- ning av ärenden som haft kontroll på plats. med gick det att hantera alla typer av ärenden för omställning till ekologisk produktion i handläggningssystemet Ararat, för stödår 2015– Förutom bifall gällde det även bland annat av- slag, avvisning och avskrivning. kommande stödår också kunnat hanteras fullt ut. Funktion för att avvisa åtagande för ekologisk pro- duktion i handläggningssystemet Jorden. Ansvarsfördelningen mellan och framgår av EU-förordning, svenska förordningar samt avtal mellan parterna. Nedan sker en redogörelse av de delar av regelverken som är relevanta i nu aktuellt ärende. De grundläggande EU-reglerna för utbetalningsstället finns i förordning (EU) nr 1306/2013; här anges bland annat att utbetalningsstället kan dele- gera vissa uppgifter.189 Förordning (EU) nr 907/2014190 innehåller regler som kompletterar reglerna i förordning (EU) nr 1306/2013 och där finns mer detaljerade regler (ackrediteringskriterier) som utbetalningsstället måste följa. Syftet med ackrediteringskriterierna är att säkerställa att med- lemsstaten uppfyller sin skyldighet att skydda unionens finansiella intres- sen. 189Artikel 7, och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 decem- ber 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspoliti- ken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008. 190Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av om kom- plettering av och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbeta- lande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron. M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Ackrediteringskriterierna framgår av bilaga I till förordning (EU) nr 907/2014. Här anges bland annat att utbetalningsstället ska ha en viss orga- nisatorisk struktur, det finns krav avseende personalresurser och även regler som gäller delegering av uppgifter.191 är utsett till utbetalningsställe i , vilket innebär att det är som får betala ut stöd från Europeiska jordbruks- fonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)192 och Europeiska garantifonden (EGFJ).193 Det innebär även att är ytterst ansvarigt för att EU-reglerna och ackrediteringskriterierna följs.194 När det gäller delegering framgår att ett skriftligt avtal ska finnas mellan utbetalningsstället, , och det delegerade organet, länsstyrel- sen. Av avtalet ska det bland annat framgå vilka uppgifter som delegerats, och avtalet ska göra det möjligt för utbetalningsstället att uppfylla ackredi- teringskriterierna. behåller ansvaret för att fonderna för- valtas effektivt och för att de underliggande transaktionerna är lagliga, kor- rekta, skyddar unionens ekonomiska intressen. Det är som deklarerar motsvarande utgifter till kommissionen samt bokför dessa. Läns- styrelsens uppgifter och skyldigheter ska vara tydligt definierade. Jord- bruksverket ska se till att har effektiva system som garanterar att uppfyller sina uppgifter på ett tillfredställande sätt och ska garantera att man fullgör sina uppgifter samt beskriva sina arbetsmetoder. Vidare ska regelbundet se över de uppgif- ter som delegeras för att förvissa sig om att verksamheten håller en tillfreds- ställande nivå och överensstämmer med unionens bestämmelser.195 Skriftligt avtal som överensstämmer med kraven i finns mellan i län och . Vidare framgår av svensk förordning att ska tillhanda- hålla it-system för elektronisk behandling av uppgifter i ärenden om stöd.196 Det är som fattar beslut om åtagande, utbetalning och åter- krav för stöd inom fonderna Ejflu och EGFJ.197 ska fullgöra de uppgifter som framgår av förordningarna beträffande handläggning av stödärenden samt kontroller.198 är skyldig att följa Jordbruks- verkets beslutade kontrollinstruktioner och fastställda rutiner. Före utbetalning av stöd ska kontrollera att utbetal- ningen är förenlig med , svensk förordning och föreskrift. Om anser att en utbetalning skulle strida mot regelverket, ska verket besluta att inte betala ut stödet och sända tillbaka stödärendet till . beslut innebär att beslut upp- hör att gälla.200 Rent praktiskt går det till på följande sätt. När har skickat in sina underlag för utbetalning kontrollerar samtliga un- derlag, att den stödspecifika rapporten är ifylld och signerad. I den stödspe- cifika rapporten intygar att de gjort de administrativa kontrol- ler som ska göras enligt fastställda rutiner, före utbetalningen. Jordbruks- verket kontrollerar att beslutet överensstämmer med verifikationsunder- 191Bilaga I, artikel 1, 1 A–C, förordning (EU) nr 907/2014. 1921 kap. 10 § 1 st förordning (2015:406) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 1937 § 1 st förordning (2014:1101) om EU:s direktstöd för jordbrukare. 1941 kap. 10 § 2 st och 12 § förordning (2015:406), 7 § 2 st och 7 a § förordning (2014:1101). 195Artikel 1, 1, C 1, förordning (EU) nr 907/2014. 1961 kap. 44 § (2015:406), 10 a § 2014:1101. 1971 kap. 19 och 37 §§ i förordning (2015:406), 11 och 36 §§ i förordning (2014:1101). 1988 § förordning (2014:1101) och 1 kap. 11 § förordning (2015:406). 1993 § föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:8) om rutiner vid handläggning av ärenden om stöd. 20014 § förordning (2014:1101) och 1 kap. 26 § förordning (2015:406). 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D laget vad gäller belopp och datum. Utöver detta gör stick- provskontroller. har driftsatt ytterligare funktionalitet vid ca 25 tillfällen och färdigställdes alla huvudprocesser för att göra ut- betalningar. Det saknas fortfarande vissa funktioner som används i mindre omfattning. Dessa kommer att levereras löpande fram då systemet ska vara färdigställt. inledde ett förändringsarbete 2012 för att ersätta den dåva- rande IT-plattformen. Förändringen var tvingande av tekniska skäl då den tidigare plattformen var föråldrad. En ny IT-plattform behövdes års ansökningar av EU- stöd. Förändringen var mycket omfattande och utvecklingsarbetet kunde inte slutföras . Detta ledde till förseningar i länsstyrelsernas handlägg- ning och kontroll, och till att lantbrukarna inte fått alla sina beslut och ut- betalningar . För att minimera påverkan för lantbrukarna prioriterade att färdigställa IT-systemet för de stödformer där det fanns mest pengar att betala ut till lantbrukarna, samt att betala ut så mycket som möjligt i förskottsutbetalningar. Det innebär att det blivit fördröjning i slut- utbetalningarna för vissa andra stödformer. Det innebär också att vissa funktioner i handläggningen som inte var kopplad direkt till en utbetalning prioriterades ner, till exempel att avskriva en ansökan. samlade bedömning är att det är beklagligt att enskilda lantbrukare fått sena besked på grund av att vi har haft problem med våra it-system. Vi noterar att det varit möjligt för att manuellt avskriva ärenden, även om vi förstår att de har haft en stor arbetsbelastning på grund av förseningarna i systemet. AA gavs möjlighet att kommentera remissyttrandet. I ett beslut anförde JO följande: har i sitt remissvar redogjort för relevant rättslig reglering. Jag hänvisar därför dit, men kommer i det följande även beröra andra föreskrifter som är av betydelse för min bedömning. Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen (RF) ska en förvaltningsmyndighet i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Förvaltningslagens bestämmelser gäller vid ärendehandläggningen hos och , om inte någon annan lag eller förordning innehåller en bestämmelse som avviker från FL (se 4 § FL). M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Enligt 9 § FL ska ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och kostnadsef- fektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. En motsvarande bestäm- melse fanns i 7 § förvaltningslagen (1986:223) som gällde fram till . Om en myndighet bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska myndigheten underrätta par- ten om detta. I en sådan underrättelse ska myndigheten redovisa anledningen till förseningen. Detta framgår av 11 § FL. Bestämmelsen, som inte hade någon motsvarighet förvaltningslag, kompletterar den allmänna bestäm- melsen om myndigheternas serviceskyldighet i 6 § FL. En myndighet som meddelar ett beslut i ett ärende ska enligt 33 § FL underrätta den som är part om det fullständiga innehållet i beslutet, om det inte är uppenbart obehövligt. Om parten får överklaga beslutet ska han eller hon även underrättas om hur det går till. Av 7 § förordningen (2003:234) om tiden för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. följer att sådana beslut hos en myndighet som inte har ansla- gits eller avkunnats ska tillhandahållas . hantering av ärenden om jordbruksstöd Av utredningen framgår att i väntan på leverans av it-stödet har underlåtit att fatta beslut i ärenden om jordbruksstöd som varit klara för avgörande. Detta har resulterat i att AA, liksom många andra, inte har fått beslut i sina ärenden inom rimlig tid. Enligt handlar det om ett stort antal ärenden som är försenade och inte avgjorda. I AA:s fall har det gått han återtog sin ansökan om ersätt- ning för ekologisk produktion och det ärendet är enligt vad som fram- går av utredningen fortfarande inte avslutat. Det dröjde vidare från det att han lämnade in sin ansökan om ersättning för omställning till eko- logisk produktion tills han fick ett beslut i det ärendet. AA har ytterligare ären- den , 2018 och 2019 som ännu inte avgjorts. Detta är naturligtvis långt ifrån förenligt med skyndsamhetskravet i 9 § FL. uppger i sitt yttrande att den har varit bunden av Jordbruks- verkets föreskrifter om rutiner vid handläggning av ärenden om stöd och en hänvisning där som anger att måste följa fast- ställda rutiner samt att handläggning ska göras i de system som tillhandahåller. För AA:s ansökan om ersättning för ekologisk produktion har det enligt inte funnits något resursmässigt och ekono- miskt försvarbart alternativ till att invänta it-stödet för att avgöra det aktuella ärendet. Detta har fått konsekvenser för AA på det sättet att hans ansökningar om ersättning för ekologisk produktion inte har prövats. Av Jord- bruksverkets yttrande till JO framgår dock att det ansökan om er- sättning för ekologisk produktion funnits möjlighet att gå förbi blockeringen av ansökan i det ordinarie it-systemet Jorden via det syste- met . Det är enligt min mening förvånande att inte tycks ha känt till det, men vad som kommit fram i denna del kan även ge Jordbruksver- ket anledning att överväga om informationen brustit. 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D När ett ärende har inletts hos en myndighet har den till uppgift att driva fram ärendet till ett avgörande. Kravet på kostnadseffektivitet och enkelhet kan inte under några omständigheter tillåtas påverka handläggningstiden på det sätt som det är fråga om här. föreskrifter utgör inte heller skäl att från- gå förvaltningslagens krav på skyndsamhet. framhåller att man arbetar aktivt för att komma till rätta med ärendebalanserna, bl.a. genom att allokera resurser och hantera vissa ärendety- Remissvaret visar dock inte att har vidtagit tillräck- liga åtgärder för att lösa situationen. Jag saknar inte minst en djupare analys av hur hanterat problemet när det gäller t.ex. personalförsörjning och Vidare gäller att en myndighets prioriteringar måste vara trans- parenta och väl genomtänkta. Som framgår under Rättslig reglering ger be- stämmelsen i 1 kap. 9 § RF uttryck för principerna om likabehandling och ob- En myndighets valda arbetssätt och prioriteringar mellan ärenden av samma slag måste således motiveras med objektivt godtagbara skäl. relativt kortfattade yttrande är de prioriteringar som gjorts i verk- samheten svåra att genomlysa. Att ärenden som gäller stora stödbelopp ska handläggas i första hand är enligt min mening inte heller självklart. finnas fler faktorer som måste beaktas. Ett mindre belopp kan t.ex. ha stor be- tydelse för en mindre verksamhet. Det förtjänar också att uppmärksammas att stöd får lämnas som ekonomiskt bidrag endast i den mån det finns medel (1 kap. 6 § förordningen [2015:406] om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgär- Jag ställer mig mot bakgrund av det anförda frågande till Att har underlåtit att fatta beslut i ärenden som varit klara för avgörande vittnar om en nonchalant inställning till grund- läggande förvaltningsrättsliga regler. Ur den enskildes synvinkel är detta för- stås helt oacceptabelt. förtjänar därmed allvarlig kritik. utsätter att avslutar AA:s ärende och avgör hans ärenden och därefter. måste också se till att övriga äldre ärenden blir avgjorda. Meddelande om beslut om ersättning för omställning till ekologisk uppger endast att själva avslagsbeslutet i det här fallet fattades först men förklarar inte närmare innebörden av det ”Med- delande om beslut” daterat som är ställt till AA och som har följande lydelse (noter utelämnade): Din ansökan om ersättning för omställning till ekologisk har avslagit din ansökan om utbetalning för omställning till Din ansökan kom in till M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 DU HAR INGET ÅTAGANDE FÖR DEN HÄR ERSÄTTNINGEN Vi har avslagit din ansökan om utbetalning eftersom du inte har något åta- gande för den här ersättningen. Det betyder att du inte får några pengar. För att få pengar måste du ha ett åtagande. Ett åtagande är ett slags kontrakt där du lovar att följa vissa villkor och där du måste följa villkoren alla de år som åtagandet gäller. TYCKER DU ATT BESLUTET ÄR FEL? Du kan överklaga detta beslut till . Överklagandet ska vara skriftligt. När du överklagar ska du skriva •vilket beslut du överklagar •hur du vill att beslutet ska ändras •varför du tycker att det ska ändras. Du ska skriva till , men skicka eller lämna överklagandet till: Ditt överklagande måste ha kommit in till i län från den dag som du tog del av beslutet. I ett utdrag ur ärendehanteringssystemet Ararat, som JO inhämtat från länssty- relsen, finns följande uppgifter noterade: ”Formellt beslut registrerat” , ”Beslut om avslag” samt ”Formellt beslut underskrivet” och ”Formellt beslut fattat” . Jag konstaterar att det trots remiss till är högst oklart hur hand- läggningen av ärendet sett ut och när beslutet meddelades. Om beslutet med- delades har underrättelsen till AA dröjt alldeles för länge (33 § FL, jfr 7 § förordningen [2003:234] om tiden för tillhandahållande av domar och beslut, m.m.). Om ärendet endast var klart för avgörande , men be- slutet i stället meddelades först , har handläggningen inte varit förenlig med skyndsamhetskravet i 9 § FL. Det är mycket otillfredsställande att det inte har gått att klargöra hur det förhåller sig. Oavsett vilket har handlägg- ningen således tagit . Det finns anledning att också uppehålla sig något vid utformningen av läns- styrelsens ”Meddelande om beslut”. Som framgått är uppgiften om att länssty- relsen ”tog beslutet ” svår att tillgodogöra sig. Handlingen ger intryck av en underrättelse om ett beslut men det framgår inte om det egentliga beslutet finns i annan form. Jag ifrågasätter om enskilda kan tillgodogöra sig informationen. Det aktuella beslutet tycks inte ha varit särskilt komplicerat i sak, men likväl har beslutsmotiveringen blivit felaktig. Av utredningen drar jag slutsatsen att det förefaller vara ett enstaka misstag. Jag vill ändå understryka vikten av nog- grannhet vid beslutsfattande. Att ett beslut innehåller korrekta skäl är av avgö- rande betydelse för den enskildes överväganden inför t.ex. ett eventuellt över- klagande. Dessutom handlar det i förlängningen om förtroendet för myndig- heten. Jag noterar att har uppgett att den har för avsikt att skicka ut ett nytt beslut i saken till AA men med rätt beslutsmotivering för avslaget. Min utredning har inte omfattat en granskning av ett sådant förfarande. Jag kommer därför inte göra något ytterligare uttalande i denna del. 2 021 /2 2:JO1 M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D Underrättelse om väsentliga förseningar AAhar uppgett att ingenting har kommunicerats i ärendet innan han fick beslutet . Enligt meddelades AA att han ”sannolikt skulle få avslag för ansökan rörande utbetalningen för om- ställning till ekologisk produktion”. Någon ytterligare uppgift om kommuni- kation i ärendet framgår inte av utredningen. Redan då bestämmelsen om underrättelse om väsentliga förseningar inför- des genom den nya förvaltningslagen måste det ha stått klart att avgöranden i många ärenden om jordbruksstöd var och skulle komma att bli väsentligt försenade. Det har därmed funnits en skyldighet för att underrätta bl.a. AA om detta. Som jag redogjort för i ett beslut mot kan jag inte uppfatta regleringen i 11 § FL på annat sätt än att underrättelseskyldigheten gäller i förhållande till varje enskild part och att anledningen i det särskilda fallet till den förväntade förseningen då ska anges, se JO 2020/21 s. 252. För att fullgöra sin underrät- telseskyldighet har det enligt min mening inte varit tillräckligt att myndigheten endast lämnat generell information på sin webbplats. kan jag konsta- tera att verksamheten som rör jordbruksstöd är en masshantering och det kan diskuteras hur underrättelseskyldigheten för sådana ärenden lämpligen bör full- göras. Även om det ytterst är som bär ansvaret för de uppkomna bristerna kan jag ha förståelse för att det har varit förenat med stora praktiska svårigheter att underrätta samtliga sökande i alla ärenden. Med hänsyn till de krav som gäller enligt 11 § FL kan emellertid inte undgå kritik för att inte särskilt ha kommunicerat förseningarna till AA. ansvar för tillhandahållandet av it-systemen Jag noterar att arbetet med it-systemen för EU-stöd påbörjades . Enligt bedömning beräknas systemet vara färdigställt vid utgången av 2021. har i sitt remissvar inte lämnat någon annan förkla- ring till förseningarna av it-systemen än att förändringen av dem varit mycket omfattande och att utvecklingsarbetet inte kunnat slutföras , men beskriver inte närmare vad det berott på. Myndighetens kortfattade redogörelse för de prioriteringar som gjorts i arbetet med att få ett fullständigt system på plats övertygar inte. har anfört att man för att minimera påverkan för lantbrukarna prioriterat att färdigställa it-systemet för de stödformer där det finns mest pengar att betala ut till lantbrukarna liksom att betala ut så mycket som möjligt i förskottsutbetalningar. I denna del hänvisar jag till de synpunkter jag framfört i fråga om prioriteringar. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera bl.a. frågan om utvecklingen av kostnaden hos för att administrera EU-stöd för länsstyrelserna respektive . Statskontoret redovi- sade uppdraget i rapporten kost- nader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar (2016:25). Analysen visade bl.a. brister i myndighetens utvecklingsarbete och ett behov av att utveckla styrningen av stora it-projekt. Slutsatsen var dock att Jordbruks- verket hade förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag med de medel de fått. M I L J Ö - O C H H Ä L S O S K Y D D 2 0 2 1 / 2 2 : J O 1 Frågan om it-system har behandlats i i en inter- pellation (ip. 2016/17:420) och i en fråga angående försenade ut- betalningar som besvarades (fr. 2017/18:941). Statsrådet upp- gav då att hade tillräckliga resurser för att klara arbetet. granskade förekomsten av föråldrade it-system hos ett drygt sextiotal myndigheter, däribland . Fokus för granskningen var om myndigheterna och regeringen gjorde tillräckligt för att hantera de problem som föråldrade it-system innebar. Den övergripande slut- satsen var att flertalet myndigheter inte gjorde det. menade att problemet var så allvarligt och utbrett att det innebar ett hinder för en fortsatt effektiv digitalisering av statsförvaltningen. Myndigheterna rekommenderades bl.a. att utveckla sitt sätt att arbeta med föråldrade it-system, se rapporten it-system – hinder för en effektiv digitalisering (RiR 2019:28). Ytterligare en riksdagsfråga om långa handläggningstider bl.a. med anled- ning av it-system besvarades av statsrådet (fr. 2019/20:925). Enligt statsrådet hade regeringen ökat resurserna för att korta ned handläggningstiderna för EU-stöd. CCännu en fråga om it-systemet (fr. 2020/21:731). Hon sa bl.a. att regeringen hade gett i uppdrag att se över anslagshantering och prognoser med fokus på EU-medel och förvaltningsanslag. En handlingsplan hade enligt statsrådet tagits fram inom för att avhjälpa bristerna i it-systemet. Regeringen beslutade att ställa godkännandet av som utbetalande organ för utgifter från Europeiska garantifon- den för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för prövning, bl.a. eftersom det fortfarande fanns brister i it-systemet (N2020/02295). har därefter underrättats och har från underrättelsen på sig att komma till rätta med problemet. gav regeringen i uppdrag att redovisa strategi, mål, kostnader och nyttor kopplade till it-utveckling och di- gitalisering (N2021/01707, N2021/00663). Med hänsyn till det som kommit fram i mitt ärende samt JO:s tidigare beslut i förening med de analyser som gjorts av Statskontoret, regeringen och Riksre- visionen kan jag inte dra någon annan slutsats än att ledning brustit i planering och tillhandahållande av it-system, 2015 och därefter. Led- ningen har då också i förlängningen försummat att i tillräcklig utsträckning be- akta de förvaltningsrättsliga krav som gäller för ärendehandläggningen hos både länsstyrelserna och . Bristerna har lett till och riskerat leda till påtagliga svårigheter av olika slag för enskilda. Detta är allvarligt.