yttr · H805SkU3y · 2020-09-17 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder har bett bl.a. skatteutskottet att yttra sig över regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder jämte eventuella följd-motioner. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. har beslutat att yttra sig över redogörelsen i de delar som avser riksdagsskrivelser som utskottet medverkat till och som inte var slutbehandlade . Följande sju riksdagsskrivelser har enligt redogörelsen ännu inte slutbehandlats. – 2001/02:201 om att avskaffa reklamskatten – 2011/12:170 om – 2013/14:186 om ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet – 2015/16:161 om kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag – 2017/18:199 om kemikalieskatt – 2017/18:202 om personligt ansvar – 2018/19:299 om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, KD). I skrivelse 2019/20:75 lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. För att underlätta utvärderings- och uppföljningsarbete omfattar redogörelsen vissa regerings-beslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Ett viktigt inslag i redogörelsen för hur riksdagsskrivelserna behandlas är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en om-fattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet i () och hos myndigheterna. Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser de flesta ärendena lagstiftning som utskottet beredde och där regeringens åtgärd har varit att utfärda den lagstiftning som antagit. Dessa riksdagsskrivelser är i och med detta slutbehandlade. Enligt redogörelsen har tre tillkännagivanden från utskottet slutbehandlats . Det gäller ett tillkännagivande från /15 om personligt betalningsansvar (bet. 2014/15:SkU20) som enligt skrivelsen slutbehandlas i samband med proposition 2019/20:169 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Det andra tillkännagivandet är från /17 och handlar om att regeringen bör följa upp vilka effekter som det ändrade mervärdesskatte-rättsliga fastighetsbegreppet har haft på företagens administrativa börda (bet. 2016/17:SkU8). Det tredje tillkännagivandet, från /18, handlar om att regeringen bör göra en konsekvensanalys av den justerade utvidgade fåmans-företagsdefinitionen (bet. 2017/18:SkU4). Regeringen har redovisat både uppföljningen och konsekvensanalysen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 avsnitt 5.11 respektive 5.5). Sju riksdagsskrivelser har redovisats som inte slutbehandlade. Det handlar om ärenden som redovisas nedan och som tas upp i tidsordning. Det är angeläget att skrivelser behandlas med nödvändig skyndsamhet, och det är önskvärt att regeringen så långt som möjligt försöker ange när den kan tänkas avsluta ett ärende som är under behandling. När det gäller frågan om en avveckling av reklamskatten konstaterar utskottet att det nu har gått utskottet föreslog ett tillkännagivande om en sådan avveckling med tanke på de budgetpolitiska målen. beslutade att göra ett tillkännagivande i enlighet med skatteutskottets förslag . har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet, och ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten togs 2006 och 2008. Utskottet har påtalat att tillkännagivande avser avveckling av hela reklamskatten. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning borde reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att stegvis, till en början riktat mot dagspressen, påbörja processen med att avveckla reklamskatten. Efter förslag i budgetpropositionen sänkte skattesatsen för annons i periodisk publikation från till , och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänktes från till . Vidare höjdes gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning om högst till för . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjdes från till och dessa ändringar trädde i kraft . I skrivelsen anför regeringen att efter förslag i budget-propositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.25 s. 589 f.) slopade reklamskatten för annons i periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program. I propositionen gjorde regeringen vidare bedömningen att det inte fanns något utrymme för ytterligare steg för att avskaffa reklam-skatten. Regeringen avsåg dock att fortsätta med att avskaffa reklamskatten successivt. I skrivelsen anför regeringen vidare att regeringen i budget-propositionen gjorde bedömningen att skattesatsen för övriga annonser och reklam bör sänkas från till fr.o.m. . Ändringarna trädde i kraft . Regeringen avser att återkomma till frågan om att avskaffa reklamskatten successivt i budgetpropositionen . Olika regeringar har i budgetpropositionen redovisat sina överväganden som inneburit att frågan prioriterats men att det inte funnits förutsättningar för en finansiering av att avskaffa reklamskatten när man har beaktat de budgetpolitiska målen. har i sitt budgetbeslut godtagit denna uppfattning och i allmänhet avvisat en rad motioner om en omedelbar avveckling av reklamskatten. Det kan således enligt utskottets mening inte hävdas att någon regering skulle ha försummat att hörsamma begäran att pröva frågan. Till saken hör också att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har förklarat för att hela reklamskatten bör avskaffas. Någon kritik från konstitutionell synpunkt kan enligt utskottets uppfattning emellertid inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. När det gäller , dvs. tillkännagivande i riksdags-skrivelse 2011/12:170, beslutade med bifall till en reservation (S, MP, V) om ett tillkännagivande om att skatteavtalet med bör förhandlas om för att förbättra balansen mellan bosättnings-kommun och arbetskommun när man beskattar gränspendlare i . I skrivelsen redovisar regeringen att ett gemensamt arbete med pågår för att utvärdera den utjämningsordning som finns avtal mellan och om vissa skattefrågor (SFS 1996:1512 bilaga 4). Arbetet genomförs i linje med de förutsättningar som anges i avtalet. När utvärderingen är klar kan regeringen ta ställning till om det utjämningsbelopp som överförs från till är tillräckligt stort för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat avtalet. Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Ändring av beställningsbemyndigande och överlåtelse av fastighet behandlade en proposition om förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i . beslutade bl.a. att bemyndiga regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. I ärendet anförde skatteutskottet, utan att föreslå ett tillkännagivande till regeringen, att utskottet instämde i det som försvarsutskottet hade anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av den aktuella fastigheten. hade i övrigt inget att invända mot att regeringen bemyndigades att överlåta fastigheten. Enligt skrivelsen godkände regeringen ett avtal om finansiering och medfinansiering av utbyggnad av tunnelbanan samt ökad bostadsbebyggelse i enligt Stockholmsförhandling. för en kontinuerlig dialog med kommun, och Försvarsmakten när det gäller projektet. har ännu inte genomfört någon överlåtelse, och dialogen mellan parterna fortsätter. Regeringen håller sig informerad om dialogen, som bl.a. syftar till att minimera de konsekvenser som en överlåtelse av fastigheten innebär för Försvarsmaktens verksamhet. Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Kontroll av postförsändelser och försändelser förmedlade av kurirföretag I samband med att antog en ny tullag beslutade att ställa sig bakom det som utskottet anfört om att se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postför-sändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag. Enligt skrivelsen beslutade regeringen om ett tilläggsuppdrag till Uppdraget att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område (Ju 2017:E). Regeringen lämnade proposition 2019/20:200 En strängare syn på hanteringen av vapen och explosiva varor. Regeringen föreslår bl.a. att befogenhet att besluta om särskild kontroll enligt smugglingslagen utvidgas till att omfatta även synnerligen grov narkotikasmuggling och försök till sådant brott. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen anför regeringen att förslag om befogenhet att besluta om att hålla kvar försändelser bereds i . Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning att rikta någon förnyad kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /18 beslutade i enlighet med utskottets förslag (2017/18:SkU10) om ett tillkännagivande om att regeringen ska utvärdera kemikalieskatten. I skrivelsen uppger regeringen att och Kemikalieinspektionen fick ett uppdrag att utvärdera kemikalieskattens effekter (Fi2019/04008/S2). Uppdraget ska redovisas , och om myndigheterna har förslag till ändringar ska dessa redovisas . Utskottet noterar att tillkännagivandet anses slutbehandlat av regeringen . Utskottet ser därför ingen anledning att rikta någon kritik nu mot regeringens sätt att handlägga frågan. I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /15 beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Enligt skrivelsen gav regeringen , som ett underlag för regeringens fortsatta arbete, ett uppdrag att redogöra för hur reglerna om företrädaransvar i vissa fall tillämpas. Som framgår av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.32) har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att se över bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244) om hel eller delvis befrielse från företrädaransvar och om anstånd som är till fördel för det allmänna och att analysera om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård samt överväga behov av förändringar, i enlighet med vad som närmare anges i uppdraget. beslutade regeringen om kommittédirektiven Översyn av det skatterättsliga företrädaransvaret (dir. 2019:74). En särskild utredare ska bl.a. överväga om det finns behov av att ändra reglerna om det skatterättsliga företrädaransvaret och om anstånd som är till fördel för det allmänna samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat . Utskottet ser därför ingen anledning att rikta någon förnyad kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Beskattning av uthyrning av vårdpersonal I samband med behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /19 beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (bet. 2018/19:SkU25 s. 7). Enligt skrivelsen avser regeringen att inleda arbetet med den efterfrågade konsekvensanalysen . Utskottet ser ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). skrivelser till regeringen – åtgärder (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: Vi konstaterar att regeringen anser att tillkännagivandet om att regeringen bör följa upp hur en ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen har påverkat företagen är slutbehandlat. Tillkännagivandet innefattar en genomgång av hur företagens administrativa börda har ökat och att återkomma med eventuella förslag på åtgärder som behövs för att förhindra orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd. Vi anser att regeringens uppdrag till i regleringsbrevet var otillräckligt när det gäller vilka effekter det nya fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen har haft på företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen. Vi anser därför inte att uppdraget omfattar allt det som tas upp i tillkännagivande till regeringen och att tillkännagivandet därmed inte är slutbehandlat. Vi anser att regeringen tagit på sig när det gäller till-kännagivandet om beskattning av uthyrning av vårdpersonal. har tillkännagett för regeringen att skyndsamt göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Trots att tillkännagivande stipulerar att regeringen skyndsamt ska se över konsekvenserna av tolkning har regeringen först valt att skjuta på arbetet med den efterfrågade konsekvensanalysen till 2020, och när utredningen väl tillsattes ska uppdraget inte redovisas förrän . Vårdens alla aktörer är satta under enorm press med anledning av den pandemi som råder, och regeringen behöver därför agera snabbt. Mot bakgrund av att lämnade tillkännagivandet , samt att åtgärderna skulle ske skyndsamt, anser vi att det tagit orimligt för regeringen både att initiera frågan samt att slutföra utvärderingen. skrivelser till regeringen – åtgärder (KD) (KD) anför: beslutade efter ett initiativ från att tillkännage för regeringen att skyndsamt genomföra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt. Regeringen valde dock att vänta med att agera till och den utredning som då tillsattes ska vara färdig först , efter tillkännagivande om en skyndsam konsekvensanalys. för tillkännagivandet var vårdens aktörer under press, med bl.a. mycket långa köer till operation och specialistvård. Situationen förvärrades sedan avsevärt av covid-19-pandemin, som har satt sjukvården under mycket hård press. Att det tar från beslut i till att konsekvensanalysen ska vara färdig möter knappast beslut om en skyndsam hantering. Därtill kommer eventuella åtgärder som föreslås sannolikt att kräva ytterligare tid för att beredas, beslutas och implementeras, vilket gör att många vårdaktörer tvingas hantera stora ytterligare kostnader under åtminstone . anser att regeringens hantering av frågan tagit och inte möter tillkännagivandet som tydligt angav att frågan skulle hanteras skyndsamt.