yttr · H805UbU2y · 2020-11-04 00:00:00 — beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de gjorda iakttagelserna i en promemoria om uppföljning av tillämpning av subsidiaritets-principen som upprättats inom . uppföljning omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i , dvs. ledde till beslut antingen i ett utskott eller i kammaren, –. Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. redovisar i yttrandet sina kommentarer och bedömningar med anledning av frågor och iakttagelser. Lissabonfördraget trädde i kraft . har enligt 9 kap. 20 § andra stycket riksdagsordningen (RO) i uppgift att pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Prövningen utförs av utskotten i . ska enligt 7 kap. 8 § RO följa detta arbete och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. subsidiaritetsprövade utbildningsutskottet tre utkast till lagstiftningsakter från kommissionen. De utkast som prövades var: – Förslag till och rådets förordning om bestämmelser för att möjliggöra en fortsättning av pågående rörlighet i utbildningssyfte inom programmet Erasmus+ i samband med och utträde ur Europeiska unionen COM(2019) 65. – Förslag till och rådets beslut om ett strategiskt innovationsprogram för för innovation och teknik (EIT) 2021–2027: en ökad innovationsförmåga för COM(2019) 330. – Förslag till och rådets förordning om för innovation och teknik (omarbetning) COM(2019) 331. Utskottet ansåg att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. har i uppföljningen av subsidiaritets-prövningar beslutat att efterfråga övriga utskotts eventuella kommentarer till och bedömningar av de iakttagelser som översänts till utskotten i form av en promemoria daterad . önskar särskilt följande kommentarer och bedömningar från övriga utskott: En kommentar om det samlade utfallet av genomförda subsidiaritets-prövningar på olika politikområden jämfört med samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande. En samlad bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av utkast till lagstiftningsakter från EU som subsidiaritetsprövats av utskottet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En kommentar till kommissionens motiveringar avseende subsidiaritets-principen. Kommentarer om i vilken utsträckning utskottet använder sig av IPEX, kontakter med representant vid EU:s institutioner eller om utskottet haft några kontakter med sina motsvarigheter i andra nationella parlament för inhämtande och utlämnande av information. Kommentarer i övrigt om hur utskottet anser att subsidiaritets-prövningarna fungerar och eventuella förslag eller önskemål till förbättringar. Det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar på olika politikområden jämfört med samt sedan Lissabonfördragets ikraftträdande Under subsidiaritetsprövade utskottet tre utkast till lagstiftningsakter. Dessa var förslaget till och rådets förordning om bestämmelser för att möjliggöra en fortsättning av pågående rörlighet i utbildningssyfte inom programmet Erasmus+ i samband med och utträde ur Europeiska unionen (COM(2019) 65), förslaget till och rådets beslut om ett strategiskt innovationsprogram för för innovation och teknik (EIT) 2021–2027: en ökad innovationsförmåga för (COM(2019) 330) samt förslaget till och rådets för-ordning om för innovation och teknik (omarbetning) (COM(2019) 331). Förslaget till förordning om det europeiska och teknik (EIT) och beslutet om strategiskt innovationsprogram grundade sig på artikel 173 i fördraget om EU:s funktionssätt (EUF-fördraget) inom politikområdet industripolitik. Förslaget rörande bestämmelser för att möjliggöra en fortsättning av pågående rörlighet i utbildningssyfte inom Erasmus+ grundade sig på artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget inom politikområdet utbildning. Förra genomförde utskottet fyra subsidiaritets-prövningar av lagstiftningsutkast. Dessa var förslaget till och rådets förordning om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå (COM(2018) 447), förslaget till och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont (COM(2018) 436), förslaget till och rådets förordning om inrättande av Horisont (COM(2018) 435) samt förslaget till och rådets förordning om inrättande av ””: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott (COM(2018) 367). Förslagen om Horisont och det särskilda programmet för Horisont rörde flera politikområden – forskning och teknisk utveckling samt industripolitik. Förslagen om inrättande av unionens rymdprogram samt rörde rymdpolitik respektive utbildning. – prövade utbildningsutskottet 25 utkast till lagstiftningsakter. Av dessa gällde 10 forskning och teknisk utveckling (artiklarna 182, 183, 185 och 188 i EUF-fördraget) och 8 gällde industripolitik (artikel 173). Vidare gällde 5 utkast utbildning (artiklarna 165 och 166), 2 fri rörlighet för arbetstagare (artikel 46) och ytterligare 2 etableringsrätt (artikel 53). Därtill gällde 2 utkast fri rörlighet för tjänster (artikel 62 ), 2 tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (artikel 114) och 3 rörde rymdpolitik (artikel 189). 1 utkast gällde sysselsättning (artikel 149). Vissa av utkasten berörde flera politikområden, vilket medför att summan av antalet utkast till lagstiftningsakter som räknats upp ovan överstiger antalet prövade utkast. Sammantaget berörde utkasten nio olika politikområden. Utskottet ansåg i samtliga fall att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet har inte heller lämnat några utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Inledningsvis vill utskottet framhålla att EU-samarbete inom utbildningsutskottets beredningsområde till stor del bedrivs på andra sätt än genom lagstiftning, vilket i sin tur återspeglas i antalet ärenden som utbildningsutskottet bereder. Inom politikområdet utbildning har EU endast befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder, enligt artiklarna 165 och 166 i EUF-fördraget. Inom politikområdet forskning och teknisk utveckling samt rymden har EU s.k. delad befogenhet, dvs. befogenhet att vidta åtgärder under förutsättning att det inte hindrar medlemsstaterna från att utöva sina befogenheter, se artiklarna 179–190 i EUF-fördraget. Utrymmet för nationella åtgärder inom utskottets beredningsområde till följd av EU-förslag som subsidiaritetsprövats och hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen Mot bakgrund av utskottets förhållandevis få subsidiaritetsärenden som är fördelade på ett relativt stort antal politikområden, varav ett politikområde – utbildning – inte får harmoniseras, kan utskottet inte dra några mer övergripande slutsatser på det sätt som efterfrågas i punkt 2 i promemoria. Kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen Kommissionen var förslagsställare i de ärenden som utskottet prövade 2019, liksom i samtliga ärenden som utskottet prövat . Utskottet har tidigare efterfrågat mer utvecklade motiveringar från kommissionen till varför förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen (senaste yttr. 2013/14:UbU1y s. 4, 2014/15:UbU1y s. 5 samt 2015/16:UbU2y s. 6). Utskottet kan konstatera att den positiva utveckling av kommissionens motiveringar som utskottet kunnat skönja (fr.o.m. yttr. 2017/18:UbU3y) fortsatte under . Utskottet har inte behandlat något utkast där kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågan saknats. Inhämtande av information från IPEX, representant vid EU:s institutioner och motsvarigheter i andra nationella parlament Vid genomförandet av de subsidiaritetsprövningar som utskottet gjorde hämtade utskottet information om andra parlaments behandling av utkasten från webbplatsen IPEX. Utskottet fann informationen på webbsidan av liten eller ingen relevans för behandlingen av utkasten och har därmed, som även påpekats i tidigare års yttranden (senaste yttr. 2019/20:UbU2y s. 6), intrycket av att informationen som finns tillgänglig via webbsidan är begränsad. Den löpande rapporteringen från representant vid EU:s institutioner är ett värdefullt kunskapsunderlag. Representanten kontaktas i övrigt när det bedöms relevant. Vidare har utskottet tagit del av yttranden från andra nationella parlament när dessa har delgetts och utbildningsutskottet. Utskottet har i övrigt inte sett något behov av att hämta in information från andra nationella parlament. uppfattning är att behandlingen av subsidiaritetsärenden i huvudsak har fungerat väl. Utskottet har tidigare påpekat vikten av att kommissionen tydligt motiverar sitt val av regleringsform i utkast till lagstiftningsförslag (yttr. 2019/20:UbU2y). Utskottet vill fortsatt understryka vikten av att förslagsställaren tydligt motiverar valet av regleringsform. Utskottet kan vidare konstatera att det är svårt att förutse kommande subsidiaritetsärenden. Det saknas detaljerad information om kommissionens planering för nya lagstiftningsutkast och om när åttaveckorsfristen för subsidiaritetskontrollen av dem kommer att inledas. Utskottets uppfattning är att tidigare och mer detaljerad information från kommissionen om dess planering för enskilda initiativ skulle förbättra möjligheten till planering av arbetet med subsidiaritetsärenden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (L), (S) och (S).