yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — För att en sådan reglering ska vara möjlig är en förutsättning att det är möjligt att dels peka ut en väl avgränsad grupp som ska ges rätten att söka skattenedsättning, dels säkerställa att flera aktörer inte kan göra anspråk på nedsättning för samma elförbrukning. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att minska den administrativa bördan och undanröja eventuell osäkerhet om vem som kan beviljas skattenedsättningen för elförbrukning vid spårbunden trafik. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag. Avskaffad skattebefrielse för vissa biobränslen för uppvärmning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att avskaffa skattebefrielsen för andra skattepliktiga biobränslen för uppvärmning än biogas och biogasol. Regeringen föreslår (punkt 22) att skattebefrielsen för andra skattepliktiga biobränslen för uppvärmning än biogas och biogasol avskaffas. Ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Som skäl anför regeringen bl.a. följande. har tre statsstödsgodkännanden för skattebefrielse för biobränslen. Det är statsstödsgodkännande för skattebefrielse för biogas som motorbränsle (SA.43302), biogas, vegetabiliska oljor och fetter samt FAME m.m. för uppvärmning (SA.49893) samt höginblandade och rena flytande biodrivmedel (SA.48069). Dessa tre statsstödsgodkännanden löper ut . Statsstödsgodkännandena har sin rättsliga grund i Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (nedan EEAG). Riktlinjerna innehåller ett stoppdatum som innebär att statligt stöd inte får ges till livsmedelsbaserade biobränslen efter . Kommissionen beslutade att förlänga tiden för tillämpningen av EEAG utan att ändra detta stoppdatum. Följaktligen kommer inte stöd till livsmedelsbaserade biobränslen att godkännas efter . Både energiskatten och koldioxidskatten är att anse som miljörelaterade skatter. Nedsättning av eller befrielse från skatterna kan vara utformade så att åtgärderna definitionsmässigt utgör statligt stöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. I artikel 26 i energiskattedirektivet klargörs att skatteåtgärder som uppfyller energiskatte-direktivets bestämmelser kan omfattas av om statligt stöd. Genom att skattebefrielse för biobränslen är en möjlighet och inte en skyldighet enligt energiskattedirektivet omfattas denna skattebefrielse av om statligt stöd. Europeiska kommissionen har i EEAG angett villkoren för när stöd för energi- och miljöändamål kan anses vara förenliga med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. statsstödsgodkännande för skattebefrielse för animaliska och vegetabiliska fetter och oljor, icke-syntetisk metanol, FAME och vissa andra blandningar av estrar och glycerol samt biogas för uppvärmning (SA.49893) löper ut och det bedöms inte möjligt att få ett förnyat godkännande. Bränslen som inte är skattepliktiga berörs inte av förslaget. Detta medför att biobränslen inte kommer att beskattas på ett likvärdigt och teknikneutralt sätt. Vilka bränslen som är skattepliktiga framgår av energiskattedirektivet och motsvarande bestämmelser i . Regeringen anser att det inte finns anledning att föreslå beskattning av fler biobränslen än de som är skattepliktiga även om detta skulle medföra en mer likvärdig beskattning. I likhet med vad många remissinstanser har framfört anser regeringen att det är önskvärt med skatteregler som inte missgynnar biobränslen i förhållande till fossila bränslen. Regeringen har därför försökt få kommissionen att förändra sin syn på biobränslen som framställts av livsmedels- och fodergrödor och tillåta statligt stöd till dessa biobränslen. Det arbetet pågår fortfarande, och regeringens ambition är att i det kommande arbetet med nya statsstödsriktlinjer, och exempelvis ett reviderat energiskattedirektiv, uppnå bättre förutsättningar för samtliga biobränslen. Utskottet har inte något att invända mot förslaget som tillstyrks. Skattebefrielse för biogasol som förbrukas för uppvärmning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att införa en definition av begreppet biogasol i lagen om skatt på energi samt att biogasol som förbrukas som bränsle för uppvärmning befrias från energi- och koldioxidskatt. Regeringen föreslår (punkt 22) att en definition av begreppet biogasol införs i lagen om skatt på energi. Biogasol som förbrukas som bränsle för uppvärmning befrias från energi- och koldioxidskatt. Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Regeringen anför att Energigas har kommit in med en skrivelse (Fi2015/05128/S2) med en begäran om att en lagändring genomförs för att säkerställa att biogasol och bio-DME ges samma energi- och koldioxid-skattebefrielse som andra biobränslen. Vidare begär Energigas att det klargörs hur olika blandningar av gasol, biogasol och bio-DME beskattas och att bränslena i en sådan blandning inte bör beskattas utifrån olika enheter (exempelvis viktenheter eller volymenheter). Energigas anser även att en lagändring bör genomföras så att den skattemässiga bedömningen av gasol, biogasol och bio-DME sker utifrån avtal i stället för via faktisk leverans. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320), vilket bl.a. omfattar det långsiktiga, nationella klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativt utsläpp. Klimatet är en av regeringens prioriterade frågor. Biogasol (dvs. biopropan och biobutan) och bio-DME har introducerats på den svenska marknaden. Dessa bränslen produceras från förnybara råvaror (exempelvis glycerin respektive svartlut) och kan, i likhet med biogas, användas både som motorbränsle och som bränsle för uppvärmning i exempelvis tillverkningsindustrins processer. I syfte att avgränsa och förtydliga vilka produkter som omfattas av skattebefrielsen bör en definition av biogasol införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Regeringen föreslår att biogasol definieras som ett vätskeformigt eller gasformigt bränsle som framställts av biomassa och vars energiinnehåll till övervägande del härrör från propan eller butan. Skattebefrielsen för biogas som förbrukas som bränsle för uppvärmning regleras i 6 a kap. 2 c § LSE. Skälet till skattebefrielsen är att minska utsläppen av koldioxid från svenska anläggningar och bidra till en omställning till nettonollutsläpp av växthusgaser till atmosfären . Biogasol omfattas inte av definitionen av biogas eftersom energiinnehållet i biogasol inte härrör från metan. Detta medför att full energiskatt och koldioxidskatt enligt gällande regler tas ut för gasol som tillverkats av biomassa och som används som bränsle för uppvärmning. Regeringen föreslår att befrielsen från energiskatt och koldioxidskatt utvidgas till att även omfatta biogasol för uppvärmning. beslutade kommissionen att godkänna skattebefrielse för bl.a. biogasol för uppvärmning (SA.56125). Godkännandet begränsas till icke livsmedelsbaserade bränslen och gäller , t.o.m. . Bio-DME som förbrukas som bränsle för uppvärmning faller utanför tillämpningsområdet för LSE, och är därmed inte en skattepliktig produkt. Några lagändringar för att undanta detta bränsle från beskattning bedöms därför inte vara nödvändiga. När bio-DME används som motorbränsle beskattas bränslet med de skattebelopp som gäller för likvärdigt bränsle. De avdragsregler som gäller för övriga motorbränslen där en eller flera beståndsdelar framställts av biomassa gäller även för biogasol och bio-DME. Därmed bedöms inte några lagändringar vara nödvändiga för att dessa bränslen ska medges skattebefrielse. Utskottet anser att en konkurrenskraftig biogasproduktion är en viktig del i omställningen till ett fossilfritt samhälle. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om att införa en definition av biogasol i lagen om skatt på energi samt att befria biogasol som förbrukas som bränsle för uppvärmning från energi- och koldioxidskatt. Ändrade förutsättningar för skattebefrielse för biogas och biogasol Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att bl.a. begränsa befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för biogas och biogasol till att endast gälla för biogas eller biogasol som inte är framställd av livsmedels- eller fodergrödor. Motionsförslag om att avskaffa all skattebefrielse för biodrivmedel avstyrks. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen föreslår (punkt 22 och 27) att befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för biogas och biogasol begränsas till att endast gälla för biogas eller biogasol som inte är framställd av livsmedels- eller fodergrödor. En förutsättning för att skattebefrielse ska kunna medges är att bränslet vid skattskyldighetens inträde omfattas av ett anläggningsbesked. Vidare föreslår regeringen att anläggningsbesked införs för gasformiga biobränslen och andra motorbränslen som framställts av biomassa för andra ändamål än transportändamål. Den som är skattskyldig för dessa bränslen ska enligt regeringens förslag kunna ansöka om anläggningsbesked. För att få ett anläggningsbesked för gasformiga biobränslen krävs ett kontrollsystem som visar att bränslet inte är framställt av livsmedels- eller fodergrödor. Detta gäller även gasformiga bränslen som används för transportändamål. Med livsmedels- eller fodergrödor avses stärkelserika grödor, sockergrödor eller oljegrödor som produceras på jordbruksmark som huvudgrödor. Detta innefattar inte restprodukter och avfall, material som innehåller både cellulosa och lignin, eller mellangrödor som inte kräver att ytterligare mark tas i anspråk. För att få ett anläggningsbesked för andra motorbränslen som framställts av biomassa, för andra ändamål än transportändamål, är kraven desamma som för biodrivmedel. Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser i lagen om skatt på energi ska dock fortfarande gälla i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Regeringen anför att förslaget innebär en anpassning i enlighet med statsstödsbesluten från så att den som genom avdrag eller återbetalning vill få del av skattebefrielsen ska visa att den biogas eller biogasol som förbrukats för uppvärmning eller förbrukats eller sålts som motorbränsle inte är framställd av livsmedels- eller fodergrödor. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 i denna del föreslås att alla kvarvarande skattelättnader på biodrivmedel avskaffas. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag, som tillstyrks. Utskottet anser inte att alla skattelättnader på drivmedel ska avskaffas och därför avstyrks motionsförslag med denna innebörd. Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att man bör slopa nedsättningen av energiskatt för bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet, och även slopa återbetalning av energiskatt för bränslen som förbrukas för framställning av värme eller kyla som levererats för sådana ändamål. Regeringen bedömer att nedsättningen av energiskatt för bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet bör slopas. Även återbetalning av energiskatt för bränslen som förbrukas för framställning av värme eller kyla som levererats för sådana ändamål bör slopas. Regeringen anser att förändringarna bör genomföras i två steg med en sänkning av skattenedsättningen från till samt ett helt slopande av skattenedsättningen . antagna mål är att ska ha effektivare energianvändning jämfört med . För att uppnå målet krävs att samtliga sektorer i samhället genomför en omställning av sin energianvändning. I syfte att skapa incitament för detta bör dagens nedsättning av energiskatten på bränsle som förbrukas för uppvärmning eller drift av stationära motorer i vissa sektorer slopas. De sektorer som avses är tillverkningsindustrin samt yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. I fråga om tillverkningsindustrin gäller det bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Full energiskatt bör tas ut oavsett om förbrukningen sker inom eller utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Skälet till detta är att uppdelningen i handlande respektive icke handlande sektor endast är av betydelse när det gäller styrningen mot minskade utsläpp av växthusgaser. I fråga om yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruks-verksamhet bör energiskattenedsättning på förbrukning av bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon slopas, dock inte avseende förbrukning i skepp eller båtar. Det är vidare angeläget att det i möjligaste mån inte ska spela någon roll om värme eller kyla produceras i egen regi eller om den tillhandahålls av en extern leverantör. Därmed bör även möjligheten till återbetalning av energiskatt på bränslen som förbrukats för framställning av värme eller kyla som levererats för de ovan aktuella ändamålen slopas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag . Det kommande förslaget bedöms kunna träda i kraft . Utskottet anser att energiskatt i princip bör tas ut på all energi på ett likformigt sätt. Det förslag om att slopa energiskattenedsättningen för vissa sektorer som regeringen aviserar är enligt utskottet ett steg i den riktningen. Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förstärkt och förenklad miljöstyrning inom ramen för systemet med bonus–malus och avstyrker motionsförslag om att på annat sätt förändra beskattningen av lätta fordon. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). Regeringen anför att för bensin- och dieseldrivna lätta fordon bör koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp t.o.m. och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringen anför att enligt den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska bonus–malus-systemet för lätta fordon förstärkas och förenklas . För att nå målet att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter till 2030 jämfört med och att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser , behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Reduktionsplikten och koldioxid-skatten är centrala styrmedel för att nå dessa mål. Bonus–malus-systemet är ett komplement till dessa och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. En grundläggande princip i bonus–malus-systemet är att intäkterna ska täcka kostnaderna. Att systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna är en viktig utgångspunkt. Ett underskott i systemet innebär en nettosubventionering av nybilsköp. Andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökar just nu snabbt, vilket är positivt för omställningen av fordonsflottan men också en indikation på att den tekniska utvecklingen går framåt och att laddbara fordon blir mer konkurrenskraftiga. Av dessa skäl behöver bonus–malus-systemet kontinuerligt anpassas i takt med den tekniska utvecklingen. Regeringen anser att malus bör höjas för att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet. Det bör enligt regeringens förslag ske genom att beloppen som ingår i beräkningen av det förhöjda koldioxidbeloppet höjs med . Av samma anledning bör den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut sänkas från per kilometer och gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut sänkas från per kilometer. Detta innebär sammantaget för bensin- och dieseldrivna lätta fordon att koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt bör vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp t.o.m. och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Med en snabbt ökande andel laddbara bilar i nybilsförsäljningen bedömer regeringen att behovet av ekonomiskt stöd för inköp kommer att minska som kostnaden för stödsystemet successivt ökar. Bonus–malus-systemet kommer att analyseras löpande och vid behov justeras. Regeringen avser återkomma till detta i budgetpropositionen . I partimotion 2020/21:3422 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del anför motionärerna att man vill ersätta bonus–malus-systemet med ett mer effektivt styrmedel för att minska utsläppen från bilar och att i den här budgeten avvisar regeringens förslag om skärpt bonus–malus. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 i denna del föreslås att bonus–malus-systemet för personbilar ska avskaffas. I partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del avvisas regeringens förslag delvis. halverar i sitt förslag den aviserade malus-effekten och genomför inte de föreslagna skärpningarna för att uppnå bonus. Vidare föreslår motionärerna att fordonsskatten höjs på äldre bilar i trafik, för att påskynda uppgraderingen av den svenska personbilsflottan underifrån så att trafiksäkerhet och miljö bättre främjas. Motionärerna föreslår vidare att skattehöjningen kombineras med en skrotningspremie. Enligt förslaget höjs fordonsskatten 2021 med för bilar av årsmodell –2002. Året efter höjs fordonsskatten för bilar av årsmodell –2003 osv. Utskottet anser att fossilfria transporter och resor ska främjas. Det system med bonus–malus för nya lätta fordon, som infördes , med bonus för fordon med låga utsläpp och höjd fordonsskatt för dem som har höga utsläpp, var enligt utskottet ett steg i rätt riktning. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag om förstärkt och förenklad miljöstyrning inom ramen för systemet med bonus–malus. Utskottet ser inte något skäl att ompröva beslutet om att införa bonus– malus-systemet eller att förorda ändringar på fordonsskatteområdet enligt motionärernas förslag, som avstyrks. Beskattning av tung vägtrafik Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att införa ett nytt system för beskattning av tung vägtrafik. Jämför avvikande mening 3 (V) och 4 (KD). och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (Eurovinjettdirektivet) reglerar hur skatter och avgifter för bl.a. användandet av vägar får utformas inom EU. Direktivet omfattar vägtullar och vägavgifter för tunga godsfordon (som väger ). I direktivet används begreppet vägtull i betydelsen avståndsbaserad avgift och begreppet vägavgift i betydelsen tidsbaserad avgift. Direktivet tvingar inte medlemsstaterna att införa vägtullar och vägavgifter, men om sådana tas ut på det transeuropeiska vägnätet och på andra delar av medlemsstaternas vägnät måste direktivets villkor vara uppfyllda. I direktivet anges dock att det inte påverkar medlemsstaternas rätt att tillämpa vägtullar och vägavgifter på andra vägar, förutsatt att det inte diskriminerar internationell trafik och inte resulterar i en snedvridning av konkurrensen mellan operatörerna. Direktivet innehåller vidare detaljerade bestämmelser om bl.a. hur vägtullar får tas ut, vilka kostnader som får räknas in vid uttaget och hur differentieringar och rabatter får utformas. Direktivet ses över. Den nuvarande vägavgiften omfattar motorfordon eller ledad motorfordonskombination med en totalvikt på , om fordonet är avsett uteslutande för godstransport på väg. För ett svenskt fordon med draganordning grundas avgiftsplikten på den högsta tillåtna totalvikt som fordonskombinationen kan ha. För svenska fordon betalas vägavgift för rätten att använda hela det svenska vägnätet. För utländska fordon betalas vägavgift för rätten att använda motorvägar och för hela eller delar av europavägarna (hela E10, E12 och E14 och delar av , E22 och E65). Betalning av vägavgift är för svenska fordon samordnat med betalningen av fordonsskatt. Ordningen med vägavgifter för tunga fordon är ett tidsbaserat system. Avgift för svenska fordon betalas årsvis, oberoende av i vilken utsträckning vägnätet används. För utländska fordon betalas avgiften i förskott för kalenderdag, vecka, månad eller år. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) aviserade regeringen att en utredning skulle tillsättas för att utreda hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas. Regeringen beslutade att ge ett sådant uppdrag (dir. 2015:47). Kommittén lämnade sitt betänkande Vägskatt (SOU 2017:11) . Betänkandet remitterades inte utan frågan om en vägslitageskatt bereddes vidare inom . ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 s. 43) angavs att regeringen avser att arbeta vidare med ett förslag om en avläsningsbar och, bl.a. utifrån ett regionalpolitiskt perspektiv, differentierad vägslitageskatt och att återkomma till före mandatperiodens slut. gav regeringen , och i uppdrag att delta i arbetet. Utredningen presenterade sitt resultat i promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik (Fi2018/01103/S2). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera utformningen av ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften för godstransporter på väg och som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås, användas för uttag av skatt och bidra till förbättrad kontroll av regelefterlevnaden av yrkestrafiken (dir. 2020:38). Enligt direktiven ska vid utformningen samtidigt olika geo-grafiska förutsättningar beaktas och näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft främjas. Ett sådant system kan även på ett bättre sätt fånga upp s.k. externa kostnader som godstransporter ger upphov till, exempelvis kostnader för miljöbelastning, trängsel och vägslitage. Syftet med ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften är inte att sammantaget höja beskattningen eller avgiftsuttaget för godstransporter på väg utan att inom ramen för ett miljöstyrande system kunna kompensera för den budgetförsvagning som uppstår om den nuvarande eurovinjettavgiften tas bort. Uppdraget ska redovisas . I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del anför motionärerna att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt för tung lastbilstrafik. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats och därmed har redan en god grund lagts för att ett förslag på avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. I partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs att den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en modell som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonets körande har i hela trafiksystemet. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Med dagens moderna teknik kan vi skapa en modell som är avsevärt mer rättvis än dagens modell. Om varje fordon har en upp-koppling till ett digitalt trafikövervakningssystem kan man betala skatt utifrån vilken zon fordonet har befunnit sig i.