yttr · H705JuU4y · 2020-09-17 00:00:00 — I samband med att propositionen beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Tillkännagivandet återrapporterades till i budgetpropositionen (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Frågan bereds inom . Det kan i detta sammanhang noteras att har tillkännagett för regeringen att regeringen bör föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2018/19:JuU11 punkt 64, rskr. 2018/19:rskr 181). Av skrivelsen framgår att frågan bereds inom och att denna punkt inte är slutbehandlad. har vidare tillkännagett vad utskottet anför om kriminalisering av försök till häleri (bet. 2014/15:JuU14, punkt 65, rskr 2014/15:138). Frågan om kriminalisering av häleri av normalgraden på försöksstadiet har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av förslag har regeringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrottsområdet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom den tidigare nämnda promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Renodling av polisens arbetsuppgifter har tillkännagett vad utskottet anför om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16, punkt 20, rskr. 2014/15:152). I skrivelsen anförs följande (s. 13 f.): beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). Regeringen beslutade propositionen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i kraft . Regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad har även ställt sig bakom det som utskottet anför om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen ska återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU6, punkt 43, rskr. 2017/18:145). I skrivelsen hänvisas till vad som ovan anförs om det tidigare tillkännagivandet om renodling av polisens arbetsuppgifter och vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Frågan bereds i . Punkterna är inte slutbehandlade. Villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17, punkt 15, rskr. 2014/15:153). I skrivelsen anför regeringen att en särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). biföll propositionen (bet. 2018/19:JuU25, rskr. 2018/19:228). Punkten är inte slutbehandlad. Åtgärder mot missbruk av svenska pass har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör besluta om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16:JuU25, punkt 3, rskr 2015/16:158). I skrivelsen anförs att att frågan har hanterats i utredningen för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar. överlämnades betänkandet Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) till regeringen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagrådsremissen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten. I skrivelsen anförs att en proposition är avsedd att överlämnas till för riksdagsbehandling före sommaruppehållet. Av propositionsförteckningen framgår att propositionen är avsedd att överlämnas till . Punkten är inte slutbehandlad. har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska överväga om personer som är dömda för våldsbrott ska ha en skyldighet att genomgå behandlingsprogram. En vägran att delta i ett sådant behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och villkorlig frigivning. Den intagnes medverkan i behandlingsprogram ska vara ett krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående (bet. 2015/16:JuU21, punkt 12, rskr 2015/16:174). Regeringens anför att en särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfalls-förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen bedömdes att det finns skäl att överväga en ordning som innebär en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen. Mot den bakgrunden remitterades ett utkast till lagrådsremiss En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder. I utkastet föreslås att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som inte deltar i återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare föreslås utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Remisstiden gick ut och remissvaren analyseras . I skrivelsen anförs att en lagrådsremiss planeras . Av propositionsförteckningen framgår att en proposition om en tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder är avsedd att överlämnas till . Punkten är inte slutbehandlad. har gjort ett tillkännagivande om att en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder bör införas (bet. 2015/16:JuU18, punkt 30, rskr 2015/16:196). Som anförts tidigare lämnade betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av utredningens förslag har regeringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrottsområdet, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (se prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Av propositionsförteckningen framgår att en proposition om tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet är avsedd att överlämnas till . Punkten är inte slutbehandlad. har tillkännagett att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort (bet. 2015/16:JuU20, punkt 55, rskr. 2015/16:197) En s.k. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. redovisades uppdraget i departementspromemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20). Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal har ställt sig bakom det som utskottet anför om ett bättre straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16, punkt 24, rskr 2016/17:211). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 28 f.): Innehållet i tillkännagivandet omfattas av (Ju 2016:23) uppdrag enligt kommittédirektiven Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Uppdraget redovisades genom ett delbetänkande (SOU 2018:2). beslutade regeringen propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslås att sabotage mot blåljusverksamhet införs som ett nytt gradindelat brott i . Brottet omfattar den som angriper eller på annat sätt stör polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse, eller annars varit av särskilt farlig art, ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vidare föreslås att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps till fängelse i lägst ett och högst . I propositionen bedömde regeringen att de delar av tillkännagivandet som avser att en ny brottsbeteckning bör införas och att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff tillgodoses genom förslaget. Övriga delar bereds i . Arbete med att ta fram kommittédirektiv pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet noterar att därefter även har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett lagförslag om stärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal (bet. 2018/19:JuU11, punkt 34, rskr 2018/19:181). När det gäller detta tillkännagivande anförs följande i skrivelsen (s. 78 f.) beslutade regeringen propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslås att sabotage mot blåljusverksamhet införs som ett nytt gradindelat brott i . Brottet omfattar den som angriper eller på annat sätt stör polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse, eller annars varit av särskilt farlig art, ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vidare föreslås att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps till fängelse i lägst ett och högst . I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick anses tillgodosett. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till butiker och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16, punkt 42, rskr 2016/17:211). I skrivelsen anförs att en utredare fick i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet noterar att det av propositionsförteckningen framgår att en proposition om tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet är avsedd att överlämnas till . Tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16, punkt 43, rskr 2016/17:211). Regeringen uppger att en utredare fick i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. har ställt sig bakom det som utskottet anför om vikten av att se upprepade stölder i ett sammanhang, och att påföljderna i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten, och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU13, punkt 8, rskr 2016/17:272). Som anförts tidigare framgår det av skrivelsen att regeringen till följd av av förslag i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) har vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrottsområdet, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (prop. 2016/17:131). fick också en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över smugglingslagstiftningen så att den skärpta synen på vapenbrott får genomslag även vad gäller vapensmuggling (bet. 2016/17:JuU18, punkt 45, rskr 2016/17:223). har sedan tillkännagett för regeringen att den vidhåller denna uppfattning samt att det bl.a. bör övervägas om smuggling av vapen ska brytas ut till en särskild brottsbestämmelse (bet. 2018/19:JuU29, punkt 4, rskr. 2018/19:298). har därefter tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att smuggling av vapen ska brytas ut till en särskild brottsbestämmelse (bet. 2019/20:JuU33, punkt 4, rskr. 2019/20:304). Regeringen anför i skrivelsen att man beslutade om ett tilläggsuppdrag till Uppdraget att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område (Ju 2017:E), med innebörden att även denna fråga ska utredas. I promemorian En strängare syn på vapenbrott och smuggling av vapen och explosiva varor (Ds 2019:14) har utredaren har redovisat sitt uppdrag. Promemorian har remissbehandlats och i skrivelsen uppges att arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. Punkten är inte slutbehandlad men tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat . Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen överlämnat propositionen 2019/20:200 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor. I propositionen anför regeringen att man anser att förslagen i propositionen innebär att de här nämnda tillkännagivandena är slutbehandlade (s. 19). En lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet Riskdagen har gjort ett tillkännagivande till regeringen om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1, punkt 31, rskr. 2017/18:92). I skrivelsen anförs följande (s. 51 f.): Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. Av myndighetens årsredovisning framgår att andelen hade ökat till . I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredovisning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet ålade regeringen också att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrapportering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven för både 2019 och 2020. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. behov av fler anställda, både poliser och civilanställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har genom uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med nivåerna . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) Punkten är inte slutbehandlad. Skärpt straff för våldtäkt gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att höja straffminimum för våldtäkt av normalgraden från fängelse till fängelse (bet. 2017/18:JuU29, punkt 4, rskr. 2017/18:302). har därefter gjort ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett förslag som innebär att minimistraffet för våldtäkt av normalgraden höjs till fängelse (bet. 2018/19:JuU11, punkt 13, rskr. 2018/19:181). I skrivelsen anförs att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över straffskalorna för sexualbrotten i 6 kap. och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar (dir. 2020:5) Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Köp av sexuell handling av barn gjorde även ett tillkännagivande till regeringen om att om att straffskalan för köp av sexuell handling av barn bör skärpas dels genom att minimistraffet höjs från böter till fängelse i lägst , dels genom att maximistraffet höjs från fängelse till fängelse (bet. 2017/18:JuU29, punkt 8, rskr. 2017/18:302). har därefter gjort ett tillkännagivande om att höja straffminimum för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling från fängelse till fängelse i lägst (bet. 2019/20:JuU7, punkt 2, rskr. 2019/20:36). Regeringen anför i skrivelsen att man beslutade propositionen Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (prop. 2018/19:157) och föreslog bl.a. att straffskalan för köp av sexuell handling av barn skulle skärpas genom att maximistraffet höjs till fängelse . I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet när det gäller maximistraffet för köp av sexuell handling av barn därmed var tillgodosett. Därefter har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över straffskalan för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (dir. 2020:5). Uppdraget ska redovisas . Punkterna är inte slutbehandlade. Skärpta straff för brott kopplade till kriminella uppgörelser har tillkännagett för regeringen att straffen bör skärpas avsevärt för brott kopplade till kriminella uppgörelser (bet. 2018/19:JuU11, punkt 48, rskr 2018/19:181) I skrivelsen anförs att regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå skärpta straff för brott kopplade till kriminella uppgörelser. Punkten är inte slutbehandlad. Skärpt straff för den som överlåter narkotika har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om skärpt straff för den som överlåter narkotika till andra (bet. 2018/19:JuU11, punkt 52, rskr 2018/19:181). Regeringen anför i skrivelsen att man avser att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå skärpta straff för den som överlåter narkotika till andra. Punkten är inte slutbehandlad. har gjort ett tillkännagivande till regeringen om att det ska inrättas en brottsofferportal för de som drabbas av bedrägerier och identitetskapningar (bet. 2018/19:JuU14, punkt 50, rskr 2018/19:182). I skrivelsen anförs följande (s. 80): arbetar förbyggande mot bedrägerier genom sitt nationella bedrägericenter (NBC). NBC samverkar bl.a. med aktörer inom bank- och finanssektorn och e-handelsbranschen. NBC genomför också informationsinsatser för att öka kunskapen i samhället om hur man kan skydda sig mot brott. Exempelvis deltog NBC i en nationell informationskampanj för att öka allmänhetens samt små- och medelstora företags kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it-incidenter inklusive id-stölder. På regeringens uppdrag har en särskild utredare lämnat förslag som syftar till att minska antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade id-handlingar.