yttr · H705SkU9y · 2020-05-26 00:00:00 — Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (V), (SD), (S), (L), (MP), (S), (C), (KD), (M), (M), (M), (S), (S), (SD) och (SD). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) (M), (M), (M) och (M) anför: De politiska beslut som fattas kommer att prägla hela det svenska . Vilken framtid ska de som går i skolan kunna se fram emot? Hur ska de integrationsproblem som var stora redan före coronapandemin lösas om hela branscher nu slås ut? Hur ska , som hade lägst tillväxt per person i hela EU redan före krisen, kunna finansiera den välfärd vi alla vill ska finnas där när vi som mest behöver den? föreslår ett strategibyte för att rädda jobben – så att ekonomin kan återhämta sig snabbare. Den ekonomiska krisen har slagit snabbt, hårt och brett. Mellan blev över 100 000 svenskar arbetslösa. varslades även fler än 60 000 personer om uppsägning, vilket är de högsta varseltalen . April månad innebär också rekord i antal konkurser för . Familjeföretag som funnits i flera generationer har fått se alla intäkter försvinna över . Det är inte deras fel. Det är inte dåliga investeringar eller smartare konkurrenter som slår ut dem. I vanliga fall skulle deras tjänster och produkter efterfrågas. Men det här är ingen vanlig kris, det är en pandemi. Och därför krävs ett helt annat angreppssätt. Vi moderater tänker inte ge oss när det gäller detta. Vi vill gå längre än regeringen. Vårt förslag till strategibyte innebär satsningar på – för att rädda de svenska jobben. Utgångspunkten är att åtgärderna ska vara rejäla och lösningarna enkla. strategi för att rädda jobben innebär helt slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter . Den innebär att företagen ges möjlighet till korttidspermittering på heltid och att staten går in och täcker fasta kostnader för företag med inkomstbortfall som uppstår till följd av coronakrisen. Det är omöjligt att sätta ett datum för när den akuta fasen av krisen är över. Det är dock inte bara möjligt utan helt nödvändigt att redan nu bygga upp en exitstrategi för vad som behöver göras för att vi ska kunna öppna den svenska ekonomin. Trots den långvariga högkonjunkturen med rekordhög sysselsättning bland många grupper har antalet långtidsarbetslösa ökat i . hade närmare 150 000 arbetslösa varit utan arbete . Även antalet arbetslösa som varit utan arbete ökade. Prognoser visar också att antalet långtidsarbetslösa väntades öka till de klart högsta uppmätta nivåerna redan innan coronakrisen var ett faktum. Sammantaget visar detta att även före krisen hade stora problem på arbetsmarknaden, problem som förvärras och riskerar att bestå . De flesta bedömare tycks eniga om att arbetslösheten når . Regeringens prognoser visar också att arbetslösheten riskerar att stiga till om pandemins effekter blir utdragna. Inbromsningen på arbetsmarknaden är tydlig. Den minskade efterfrågan på arbetskraft innebär att den långvariga arbetslösheten framför allt riskerar att öka bland dem som är nya på arbetsmarknaden och bland dem som stått utanför den . Många av de jobb som kan komma att försvinna finns exempelvis i branscher med viktiga instegsjobb för invandrare, men också för ungdomar. Det stora antalet personer som redan före krisen varit arbetslösa kommer att få det ännu svårare i konkurrensen om jobben och riskerar att hamna i ett permanent utanförskap. har velat sänka skatten för dem som arbetar. Vi gör det för att det ökar sysselsättningen. De samlade skatterna i är fortfarande höga för personer med låga inkomster, och för ensamstående är de bland de högsta inom och utveckling (). Skatterna behöver därför bli lägre särskilt för dem som har låga inkomster. Såväl svenska som internationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är viktig för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånvaron på arbetsmarknaden. Jobbskatte-avdraget har bl.a. utvärderats av , och resultaten indikerar att sysselsättningseffekterna av reformen är betydande. Lägre skatt på arbetsinkomster ökar därtill individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. har därför i budgetmotionen föreslagit en förstärkning av jobbskatteavdraget som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men som blir särskilt märkbar för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Företagens ränta på vissa uppskjutna skatteinbetalningar låg i regeringens ursprungliga förslag på häpnadsväckande . I teorin hade det rentav kunnat utvecklas till en vinstaffär för staten på företagens bekostnad. Räntan bör sänkas ytterligare, till . Överför inkomster från den statliga fastighetsskatten på industrifastigheter och elproduktionsenheter (sammanlagt ) till regionerna. Sjukvårdens finansiering faller väsentligen tillbaka på regionerna, vars ekonomi var pressad redan före coronakrisen. Situationen är just nu svår att överblicka, men behoven är avsevärda, som höjningar av regionalskatten riskerar att ytterligare förvärra situationen genom att familjer och företag flyttar. Lägg därtill att regionerna kan ha svårt att behålla sin personal, som vänder ryggen åt de hårda arbetsförhållandena. Orsakerna är många och komplexa, men bristen på resurser går inte att negligera. Förslaget gagnar samtliga regioner. finns en nord–sydlig dimension och en skillnad mellan stad och landsbygd. och storstadsregionerna får ett tillskott på per person och år, medan exempelvis får per person och år. Även klimatpolitiken kan och bör ifrågasättas. Det handlar inte om att motsätta sig ambitionen att minska utsläppen av växthusgaser. Detta når genom långsiktiga satsningar på teknik och utveckling. Det motsätter sig är symbolåtgärder med ringa eller ingen effekt på utsläppen. Därför bör det som i regeringens höstbudget kallas ”klimatåtgärder” och ”bonus–malus” (som har fått kritik av och ) läggas ned, vilket skulle frigöra . För att ett samhälle ska kunna fungera måste transporter fungera effektivt till en rimlig kostnad. Det kan inte nog betonas att detta gäller alla transportslag. Den nuvarande regeringen betraktar i synnerhet privatbilister, men även flygresenärer, som en aldrig sinande källa till nya skatteintäkter. De sjunkande oljepriserna har redan medfört lägre bensin- och dieselpriser, vilket är en ljusglimt för svenska bilister. Lägre oljepriser har tidigare använts som en förevändning att höja skatten på drivmedel, medan högre oljepriser inte på motsvarande sätt brukar bana väg för lägre skatter. uppmärksammar det orimliga i att persontransporter beskattas i flera led. För redan skattade pengar (sociala avgifter och skatt på inkomst) betalar bilister skatt på drivmedel, moms på skatt på drivmedel och i förekommande fall också trängselskatt. pågår en diskussion om att kraftigt försämra det s.k. reseavdraget för den som pendlar längre sträckor till sitt arbete. Med tanke på de låga oljepriserna låter vi diskussionen om sänkt skatt på drivmedel anstå tills vidare, men vi avvisar på förhand kommande förslag om höjd skatt. Vi motsätter oss även den s.k. indexhöjningen och förordar i stället fryst skatt på drivmedel . Reseavdraget ska inte försämras. Coronakrisen har utlöst en diskussion om trängselskatten. Den som vill skydda sig mot smitta och transportera sig med egen bil till respektive ska inte behöva betala trängselskatt. linje, att trängselskatten ska avskaffas permanent, slogs fast vid landsdagarna 2019. rapporterade att 30–av nyanlända migranter hade uppgett mer än en identitet. Detta gör man sannolikt för att på något sätt manipulera systemet. Enligt Delegationen för korrekta utbetalningar betalas ut felaktigt, och det finns skäl att misstänka ännu större felaktigheter. Det förekommer att den som tar emot bidrag felaktigt anger som sin adress, medan man bor utomlands utan myndigheternas vetskap. Omfattningen av detta problem är inte känd; kontrollen är alltför dålig. Det har också kommit till allmänhetens kännedom att över hundra personer kan ha samma adress, vilket indikerar att man av lika anledningar vilseleder myndigheterna. Under ytan döljer sig ett omfattande missbruk av transfereringssystemen och andra former av bidrag. Den bristande kontrollen underlättar också för ljusskygga verksamheter i allmänhet, vilket indirekt kan bana väg för grövre brottslighet. Precis före coronakrisen pågick en debatt om systemet med samordningsnummer, som har uppenbara brister. Luckor i systemet utnyttjas av kriminella nätverk, vilket bl.a. utmynnar i missbruk av transfereringssystemen. Det är inte i samklang med det allmänna rättsmedvetandet att storskaliga bedrägerier ska kunna fortgå. Därför föreslår bl.a. följande konkreta åtgärder: – Nuvarande samordningsnummer avskaffas, och ett nytt system tas fram som ger myndigheterna kontroll över vilka som vistas i . Samordningsnummer ska utfärdas temporärt så att de automatiskt förfaller . – Systemen ses över så att möjligheten att leva med mer än en identitet i elimineras. – Myndigheterna kontrollerar aktivt (stickprov) att bidragstagare folkbokförda i också bor i landet på riktigt, om detta har betydelse för utbetalningarna. Sammantaget genomförs en ”folkräkning”. I korthet innebär det att myndigheterna ges i uppdrag och ges befogenheter att ta reda på vilka som uppehåller sig i landet och av vilken orsak. Vi tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) (V) anför: tycker att det är hög tid att inleda en diskussion om hur krisens bördor ska fördelas och betalas. Företag och kapitalägare, de som främst varit föremål för de olika stödpaketen, måste i större utsträckning vara med och betala för välfärden och de investeringar som måste göras. har det minst omfördelande skattesystemet bland EU:s kärnländer. Den främsta förklaringen till detta är våra obefintliga eller mycket låga skatter på förmögenheter, fastigheter, arv och gåvor samt kapitalinkomster. För att få ett samhälle som håller ihop och för att finansiera de stora resurstillskott som välfärden behöver och de investeringar som den gröna omställningen kräver behöver dessa skatter återinföras och höjas. Genom höjda skatter omfördelar vi privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelar vi också makt och resurser och ökar det gemensammas del av ekonomin. För att uppnå ett jämlikt samhälle krävs en radikal omläggning av skattepolitiken. föreslår en radikal omläggning av skattepolitiken. Företag och kapitalägare, de som främst varit föremål för de olika stödpaketen, måste i större utsträckning vara med och betala för välfärden och de investeringar som måste göras. Jag och mitt parti föreslår höjd skatt på höga inkomster och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Skatt på förmögenheter, arv och gåvor ska införas som miljöskatterna skärps. Skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster bör höjas som ränteavdragen trappas ned. Det totala skatteuttaget behöver öka för att finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och på grön omställning. Genom höjda skatter omfördelar vi privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelar vi också makt och resurser och ökar det gemensammas del av ekonomin. återkommer med den konkreta utformningen av skattepolitiken i höstens budgetmotion. Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (KD) (KD) anför: föreslår ökade utgifter för att värna företag, jobb, vård och omsorg samt civilsamhälle till en totalt beräknad kostnad på 2020. Det handlar om utgiftsnivåer som diskuterats i svensk politik i samband med en vårproposition, men situationen är extraordinär. Jag och mitt parti bedömer ändå att statens utgifter skulle ligga långt under det nya utgiftstaket med de ytterligare utgifterna. Kommande budgetar behöver också ta sikte på att på olika sätt stimulera ekonomin. Det är därför rimligt att kommande ändringsbudgetar har mer tonvikt på sänkta skatter så att arbetsutbud och konsumtion stimuleras, dvs. statens inkomstsida och inte endast nya takbegränsade utgifter. kan offentliga investeringar behöva tidigareläggas och resurser tillföras för att värna välfärden. Jobben skapas huvudsakligen genom att entreprenörer får starta och driva framgångsrika och välmående företag. Ett gott företagsklimat är nyckeln till att kunna möta framtida utmaningar och öka resurserna till vår gemensamma välfärd. Därför behövs en näringspolitik som är inriktad på att underlätta för företag att växa och anställa. och såg därför till att underlätta en generationsväxling i företag i den budget som antog . Mot bakgrund av den relativt sett svaga utvecklingen av barnfamiljernas disponibla inkomst anser jag och att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas. Det behöver ske på ett sätt som ökar flexibiliteten för småbarnsföräldrar och stärker incitamenten för arbete. Vi föreslår därför ett jobbskatteavdrag för föräldrar som stegvis byggs ut till per förälder och månad. För föräldrar till barn som är noll till ska skattereduktionen även omfatta andra inkomster såsom föräldrapenning eller a-kassa. För att sänka trösklarna för de som vill förverkliga sin företagsidé vill vi minska regelkrånglet, begränsa företrädaransvaret och säkerställa att företagen bara behöver lämna en och samma uppgift en gång till myndigheterna (”En dörr in”). Vi vill även minska förekomsten av personalliggare, som innebär regelkrångel och en oro hos företagaren för att små misstag ska leda till stora bötesbelopp. Det finns dock skäl att ha kvar personalliggare i särskilda riskbranscher, såsom byggsektorn. För att skapa ett gott företagsklimat vill vi säkerställa att företag har råd och möjlighet att anställa. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb vill sänka skatten på arbete, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt skapa en möjlighet för företag att finnas och verka i hela landet. Många nyanlända och unga får sitt första jobb inom någon del av tjänstesektorn. RUT-avdraget som alliansregeringen införde har öppnat nya marknader och skapat förutsättningar för nya företag och jobb. har dessa avdrag gjort att såväl barnfamiljer som äldre haft råd och möjlighet att få avlastning med vardagssysslorna. Därför såg och till att höja taket för RUT-avdraget till i den budget som antog . vill framöver även bredda möjligheterna att använda RUT-avdraget till fler tjänster. har efterfrågat en bred uppgörelse, och inom det tidigare allianssamarbetet framfördes fler än 30 förslag som fokuserar på grundproblemet: att det tar och är för komplicerat att bygga. Vi vill förenkla och snabba på byggandet, öka tillgången till byggklar mark och öka rörligheten i – och nyttjandet av – det befintliga bostadsbeståndet, exempelvis genom förändrade flyttskatter och förenklad andrahandsuthyrning. Därtill vill vi underlätta ett ökat småhusbyggande i , som släpat efter jämfört med byggandet av hyresrätter. vill utreda och införa ett förmånligt bosparande som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår då personen tjänar eller mer . Systemet fungerar som så att av lönen efter skatt avsätts till ett bosparande och staten kompenserar med ett skatteavdrag på , vilket gör att den disponibla inkomsten kompenseras. Vi eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning av ränteavdragen, växlat mot sänkta inkomstskatter. För att ytterligare förstärka äldres ekonomi vill vi även ge de som är eller äldre och som fortsätter att arbeta ytterligare en skattelättnad, utöver det redan förhöjda jobbskatteavdraget. ambition är att hela skillnaden i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst ska slopas. är pådrivande för att minska jordbrukarnas regelkrångel. För att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har vi föreslagit att skatten på den diesel som används inom jordbruket sänks i motsvarande grad som för inblandning av biodrivmedel. Jag och mitt parti anser vidare att taket i gåvoskatteavdraget bör höjas till . Jag tillstyrker att riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns i de delar dessa berör skattepolitiken.