yttr · H705TU5y · 2020-04-17 00:00:00 — I uppdraget ingår bl.a. att lämna förslag på vilken trafik som bör upphandlas, redovisa en tidsplan för genomförandet och göra en bedömning av kostnaderna för staten. ska också utreda andra möjligheter att underlätta etableringen av nattågstrafik till utlandet och hur staten kan bidra till att den upphandlade trafiken kan ersättas av trafik som bedrivs på kommersiell grund. I budgetpropositionen avsattes ytterligare inom anslaget. Utskottet såg positivt på dessa satsningar och har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). När det gäller frågan om järnvägsunderhåll underströk utskottet i betänkande 2019/20:TU7 att ett väl fungerande järnvägsunderhåll är en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem. Utskottet noterade att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen konstaterar att medlen till drift och underhåll av och reinvesteringar i järnväg behöver öka och ges hög prioritet för att värna nyttan av redan genomförda investeringar. Utskottet lyfte även fram att det i skrivelsen om den nationella planen anges att den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår till , en angelägen ökning av medlen från föregående planperiod. Utskottet konstaterade att frågan om underhåll av järnvägsinfrastrukturen har hög prioritet för regeringen och förutsatte att frågan kommer att fortsätta ha samma höga prioritet och fann därför inte anledning att ta något initiativ med anledning av aktuella motionsförslag. Utskottet vidhåller sin inställning i denna fråga. I proposition 2019/20:65 anför regeringen att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Den breda finansieringsdiskussionen mellan sju riksdagspartier ska enligt regeringen återupptas och utgöra utgångspunkten för det fortsatta arbetet med projektet. I betänkande 2018/19:TU5 konstaterade utskottet att frågan om nya stambanor för höghastighetståg och finansieringen av dessa står högt på den politiska agendan. Utskottet planerar att återkomma till frågan om stambanor för höghastighetståg senare under i samband med beredningen av bl.a. granskning av statens planering av höghastighetsjärnvägar (RiR 2019:31). När det gäller frågan om kollektivtrafik vill utskottet påminna om att regeringen har beslutat om ett nytt etappmål om ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. Målet innebär att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet har , senast i betänkande 2018/19:TU13, framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet har vidare anfört att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. I betänkandet avstyrkte utskottet motionsförslag om vissa åtgärder för att öka kollektivtrafiken och hänvisade till pågående och genomförda initiativ. Utskottet ser positivt på det som regeringen nu anför i propositionen om att den bl.a. avser att utveckla och effektivisera stadsmiljöavtalen för att ytterligare främja alternativ till bil i städerna. I betänkande 2018/19:TU13 har utskottet betonat att det är av stor vikt att det är enkelt för resenärer att hitta en resa och att köpa biljett. Med hänsyn till pågående beredning fann utskottet dock inte att det fanns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av frågor om kollektivtrafikens biljettsystem. Utskottet anförde att det kommer att följa frågan noga. I propositionen anger regeringen att ett nationellt biljettsystem bör införas för all kollektivtrafik i hela . Regeringen har beslutat att en särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett sådant biljettsystem samt föreslå hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finansieras (dir. 2019:48). Uppdraget ska redovisas . Utskottet ställer sig positivt till att regeringen nu ser över frågan om ett nationellt biljettsystem. Utskottet konstaterar vidare att konceptet mobilitet som tjänst innebär att resenärer köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för att köpa eller äga egna transportmedel. Regeringen bedömer i propositionen att utveckling och införande av konceptet mobilitet som tjänst kan bidra till att andelen persontransporter med gång-, cykel- och kollektivtrafik eller andra klimat- och yteffektiva transportsätt ökar, som tillgängligheten ökar. Det finns ett flertal pilot- och demonstrationsprojekt på gång i storstadsområdena, på landsbygden och i mindre tätorter. Regeringen har gett i uppdrag åt att i samverkan med berörda aktörer genomföra och utvärdera ett demonstrationsprojekt av minst en bytespunkt som stöder mobilitet som tjänst (dnr N2019/01343/TIF). Utskottet ser positivt på detta. I propositionen anförs även att bilpooler är ett sätt att öka nyttjandegraden av bilar och på det sättet minska behovet av parkeringsplatser och nytillverkning av bilar. Regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler och har tillsatt en särskild utredare för att komplettera ett förslag om att öka tillgängligheten till bilpooler i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) genom att utreda flera olika möjligheter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I betänkande 2018/19:TU13 välkomnade utskottet de aktiviteter och det utvecklingsarbete som sker inom området mobilitet som tjänst, bl.a. regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter och uppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området mobilitet som tjänst. Utskottet fann inte skäl att ta något initiativ i frågan men avsåg att fortsätta att följa utvecklingen av mobilitet som tjänst med stort intresse. Utskottet ser positivt på att frågan nu utreds vidare. Mot denna bakgrund anser trafikutskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3480 (V) yrkandena 53, 56–59, 61 och 62 samt 2019/20:3481 (KD) yrkandena 13, 15 och 16. I propositionen anför regeringen att den avser att tillsätta en utredning som bl.a. ska föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Regeringen bedömer i propositionen att det inte längre bör vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar. Ny lagstiftning bör enligt regeringen beslutas , efter godkännande av kommissionen. bör enligt regeringen driva ett motsvarande förbud i hela EU. beslutade regeringen att tillsätta Utredningen om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar (dir. 2019:106). Utredaren ska bl.a. föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i , och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utredaren ska vidare analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och analysera hur ett EU-förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anger i propositionen att ett konverteringsstöd för omställning av befintlig fordonsflotta ska utredas. För att ytterligare öka takten i omställningen och göra det möjligt för ägare till äldre bilar att minska sina utsläpp skulle enligt regeringens bedömning en del av dessa fordon kunna konverteras så att de kan drivas med rena och höginblandade förnybara drivmedel eller el. Förutsättningarna för och kostnadseffektiviteten i att konvertera befintliga fordon till lågutsläppsfordon bör enligt regeringens bedömning analyseras. Regeringen anför att potentialen för utsläppsminskningar och kostnaderna för konverteringsstöd behöver analyseras vidare, liksom fördelningspolitiska effekter. Regeringen avser därför att ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. Utskottet behandlar frågan om en fossilfri fordonsflotta i betänkande 2019/20:TU11. Utskottet konstaterar där att en rad olika åtgärder genomförs för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet framhåller att transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål. Utskottet anser att transporternas klimatpåverkan kan minskas genom effektivare transporter, en övergång till förnybara drivmedel, inklusive el, och genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik. Utskottet konstaterar vidare att frågan om en fossilfri fordonsflotta är mycket väl uppmärksammad och att det pågår ett ambitiöst och omfattande arbete som involverar ett stort antal aktörer som på olika sätt bidrar till etappmålet för inrikes transporter 2030. Utskottet anför i betänkandet att det är väl införstått med de många utmaningar som finns för att nå målet men ser likväl positivt på de initiativ som vidtagits för att ställa om fordonssektorn till fossilfrihet. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och välkomnar de utredningar inom området som aviseras i propositionen. Vad gäller frågan om att förstärka vägar till bärighetsklass 4 (BK4) har utskottet behandlat detta vid ett flertal tillfällen. I betänkande 2019/20:TU11 konstaterar utskottet att bärighetssatsningen i den nationella planen för transportsystemet 2018–2029 innebär att det blir möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . Utskottet påpekar att målsättning är att upplåta hela BK1-vägnätet för BK4. Utskottet ser i betänkandet positivt på de insatser som har gjorts och det arbete som pågår för att tillåta tyngre och längre fordonsekipage på vägnätet och menar att detta gör det möjligt att effektivisera transporterna på väg och reducera utsläppsnivåerna. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i denna fråga. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning av frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). Ärendet bereds vidare inom . När det gäller elvägar understryker utskottet i betänkande 2019/20:TU11 vikten av att ta ett samlat grepp för att arbeta vidare med elektrifieringen av vägnätet för att minska beroendet av fossila drivmedel och därmed öka möjligheten att uppnå etappmålet för inrikes transporter. Utskottet konstaterar också att betydande insatser görs, inte minst på forskningsområdet, för att främja elektrifieringen av vägtransporter genom elvägar. Utskottet anför i betänkandet att det följer utvecklingen på området och ser fram emot utfallet av pågående insatser med stort intresse. Utskottet vidhåller denna uppfattning och välkomnar därför det som anförs i propositionen om att en långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar ska tas fram och att en ska tillsättas för att bl.a. bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Mot denna bakgrund anser trafikutskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3480 (V) yrkandena 39–41 och 63 samt 2019/20:3481 (KD) yrkandena 12, 20, 24 och 25. Av propositionen framgår att regeringen bedömer att etappmål bör införas för flygets klimatpåverkan för att komplettera dagens mål, så att inte viktiga utsläppskällor står utan tillräcklig styrning. Detta är viktigt bl.a. för att skapa marknadsförutsättningar och efterfrågan på nya lösningar som möjligheter ges för långsiktig hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen avser att i ett tilläggsdirektiv ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram mål för flyg. Regeringen vill på detta sätt åstadkomma samma breda förankring för detta mål som för övriga mål i det klimatpolitiska ramverket. Detta mål skulle enligt regeringen, liksom övriga mål i det klimatpolitiska ramverket, utgöra ett etappmål inom miljömålssystemet. Utskottet välkomnar uppdraget. Utskottet vill också påminna om att regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11) till regeringen. Huvudförslaget är att en reduktionsplikt för flygfotogen införs 2021. Det innebär att leverantörer av flygfotogen ska minska växthusgasutsläppen från levererat drivmedel genom inblandning av biodrivmedel. Regeringen bereder utredningens förslag om en reduktionsplikt för flygfotogen. beslutade regeringen att ge i uppdrag att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705/FÖF). Satsningen ska pågå –2020 och uppgår till totalt . I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. För detta ändamål ska utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Utskottet välkomnar satsningen och noterar att uppdraget ska slutredovisas till . Regeringen framhåller vidare i propositionen att den ser positivt på arbetet inom forskningssamarbetet Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) och bedömer att det bl.a. kan bidra till mer effektiva fordon men även ökad transporteffektivitet. Utskottet delar regeringens uppfattning och instämmer i att det i arbetet med att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 är viktigt att även bl.a. flygplan energieffektiviseras. Ett test- och forskningscenter för elektromobilitet bör etableras enligt regeringen. Regeringen har gett i uppdrag åt att för perioden –2022 lämna stöd med högst för uppbyggnaden av ett sådant center. I propositionen framhåller regeringen även att den har tagit en ledande internationell roll, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. När det gäller den globala nivån verkar regeringen för en ändring av de policyer knutna till Chicagokonventionen som anger att flygbränsle inte ska beskattas. I betänkande 2018/19:TU15 uttalade utskottet att frågan om olika insatser på nationell och internationell nivå för att främja och stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan har mycket stor betydelse för den pågående och framtida utvecklingen. Utskottet kunde därför med tillfredsställelse konstatera att regeringen gett uttryck för att den genom olika insatser tar frågan om ökad användning av biodrivmedel och minskad klimatpåverkan från luftfarten på stort allvar. Denna uppfattning gäller fortfarande. välkomnar således regeringens arbete när det gäller luftfartens klimatpåverkan och anser att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna 2019/20:3480 (V) yrkande 37 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 8. Cykelvägar kan anläggas inom ramen för väglagen om de är att betrakta som väganordningar. Däremot kan en cykelled inte anläggas enligt väglagen om den helt saknar samband med allmän väg. Utskottet påminner om att det i (SOU 2012:70) framhölls att det finns ett behov av att ytterligare bygga ut samt förbättra cykelvägnätet, både längs de statliga vägarna och inom samt mellan orter respektive kommuner. När det gäller motionsförslaget om ändringar i väglagen vill utskottet påminna om att det har behandlat frågor relaterade till möjligheten att ta mark i anspråk för utbyggnad av nationella och regionala cykelleder, senast i betänkande 2019/20:TU9. Utskottet framhöll då vikten av att infrastrukturen för cykling utformas på ett sådant sätt att resvägarna och därmed restiderna med cykel så långt som möjligt upplevs som ett fullgott alternativ till andra transporter som har en större miljöpåverkan och att fler därför väljer att använda cykeln som transportmedel. Mot denna bakgrund välkomnade utskottet att det i regeringens beslut från om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 anges att ska utreda om, och i så fall hur, frågan om markåtkomst är ett hinder för tillkomsten av cykelvägar eller i genomförandet av regionala cykelplaner och vid behov lämna förslag till regeländringar (N2018/03462/TIF m.fl.). Vidare anges att Kommuner och Regioner (SKR, dåvarande Kommuner och Landsting, SKL) bör involveras i arbetet och att den nuvarande indelningen av väghållaransvaret ska beaktas och kvarstå oförändrad. Enligt uppgift från utreds frågan och planeras avrapporteras till senast . Utskottet ser med stort intresse fram emot att få ta del av resultatet av denna utredning. Utskottet har också behandlat motioner om två-plus-ett-vägar, senast i betänkande 2019/20:TU9. Utskottet underströk då vikten av att alltid beakta de oskyddade trafikanternas förutsättningar och behov inför ombyggnad av vägar och att detta ansvar ligger på alla infrastrukturhållare, såväl som kommunerna. I förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 framhålls att cykelinfrastrukturen har en stor påverkan på andelen cykelresor resor till arbete, skolor och affärer och att det finns stora behov av mer sammanhängande trafiksäkra vägnät, såväl inom som mellan orter. I förslaget pekar på bl.a. brister i kompensation när cykeltrafik försvåras, t.ex. vid mittseparering, och att detta är ett hinder för ett ökat aktivt resande. Utskottet välkomnade mot denna bakgrund att regeringen i skrivelse Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) anger att möjligheten att minska barriäreffekter och att underlätta för gång- och cykeltrafikanter i samband med mötessepareringsåtgärder bör övervägas. Utskottet fann i betänkandet inte skäl att ta något initiativ i frågan. Utskottet vidhåller denna inställning. I vissa länder tillåts cyklister svänga höger mot rött genom att det under trafiksignalen sitter en tilläggstavla som undantar cyklister från signalen. De svenska reglerna om trafiksignaler och vägmärken som i detta fall inte medger tilläggstavlor överensstämmer med om vägtrafik och om vägmärken och signaler. I konstaterades bl.a. att en regel om att svänga höger mot rött skulle öka cyklisters framkomlighet och minska deras väntetid i signalreglerade korsningar men att en sådan regeländring skulle leda till minskad trafiksäkerhet, särskilt om den fick den effekten att trenden att cykla mot rött ökade även i andra situationer och att regeln urholkas. I lämnades inga förslag till regeländring för att tillåta högersväng vid rött ljus för cyklar. I den nationella cykelstrategin som presenterades framförde regeringen att det bör utredas om det är möjligt att, under vissa förutsättningar, för samtliga fordonsslag medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng. Utskottet finner därför inte skäl att ta särskilda initiativ i frågan om att tillåta högersväng för cyklar vid rött ljus. När det gäller kombinerade resor med cykel vill utskottet peka på att enligt lagen om kollektivtrafik (2010:1065) är det de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är ansvariga för kollektivtrafiken, dvs. för utbud, kvalitet och annat som är av betydelse för kollektivtrafikresenärerna. I regeringens nationella cykelstrategi framhålls behovet av ett tydligt integrerat hela-resan-perspektiv vid planering av ökad cykling. En resenär kan vara cyklist under en del av resan och kollektivtrafikresenär eller annan typ av resenär under andra delar av resan vilket innebär att det behöver skapas goda förutsättningar för tillgänglighet samt effektiva resor och transporter där cykel ingår som ett viktigt alternativ. Vidare framhålls behovet av goda parkeringsmöjligheter för cykel vid målpunkter och att cykelnätet har god koppling till dessa. Utskottet vill även uppmärksamma att kommissionen presenterade ett förordningsförslag om ett antal ändringar i tågpassagerarförordningen (COM (2017)548). Ett av de ändringsförslag som kommissionen presenterat rör möjligheterna att medföra cykel ombord på tåg. I skälen till förordningsförslaget anges att järnvägsföretag bör göra det lättare att kombinera cykel- och tågresor i så hög grad som möjligt, i synnerhet genom att tillåta transport av cyklar ombord på tågen. Rådet antog en allmän inriktning vid rådet för transport, telekommunikation och energi () . Enligt rådets förslag ska resenärerna ha rätt att ta med cyklar ombord dock med förbehåll för ett antal begränsningar. Interinstitutionella förhandlingar om förslaget förväntas påbörjas . Frågan om möjligheterna att kombinera cykeltrafik med kollektivtrafik har varit uppe till behandling i , senast i betänkande 2019/20:TU9. Utskottet fann då ingen anledning att ta något initiativ i frågan om kombinerade resor med cykel, mot bakgrund av såväl det pågående arbetet på EU-nivå som att utskottet ansåg att det är lämpligt att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna gör avvägningar av vilka krav som bör ställas på den offentligt organiserade kollektivtrafiken i länet liksom den inriktning som regeringen ger uttryck för i den nationella cykelstrategin. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Mot bakgrund av vad som anförs ovan anser trafikutskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 51, 52, 54 och 55. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar behandlingen av två tillkännagivanden inom trafikutskottets beredningsområde, dels om it och miljön, dels om ett fossiloberoende transportsystem (bet. 2013/14:TU7, rskr. 2013/14:168 och bet. 2017/18:TU13, rskr. 2017/18:263). Utskottet planerar att återkomma till frågan om tillkännagivandenas hantering senare under i samband med att utskottet yttrar sig till över skrivelse 2019/20:75, i vilken regeringen lämnar en samlad redovisning över vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (L), (MP), (M), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). Klimatpolitisk handlingsplan (V) (V) anför: För att ska nå klimatmålet för transportsektorn måste utsläppen minska betydligt snabbare inom sektorn än vad som varit fallet. Vi i anser att det behövs kraftfullare åtgärder än vad regeringen presenterar i klimathandlingsplanen. Regeringen presenterade vad de kallar ”en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering” som en del av skrivelsen En klimatstrategi för . har konstaterat att handlingsplanen till största delen är en samlad beskrivning av redan fattade beslut och tillsatta utredningar och att den inte ger några detaljer om vilka åtgärder som behöver vidtas för att skärpa styrningen på transportområdet. rekommenderar regeringen att formulera ett entydigt mål om fossilfria transporter tillsammans med en tidsplan med tydliga beslut för att nå dit.