yttr · H705NU7y · 2020-04-23 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att ge övriga utskott möjlighet att yttra sig över regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder samt eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. har gått igenom behandlingen av de riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av ärenden där utskottet haft beredningsansvar. Utskottet anser att regeringens redovisning ger en rättvisande bild av hur skrivelser har behandlats och delar regeringens bedömningar när det gäller de tillkännagivanden som berör utskottet. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, SD, KD). skrivelser till regeringen – åtgärder I skrivelsen skrivelse till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Inom näringsutskottets beredningsområde redovisas totalt 34 riksdagsskrivelser i skrivelsen, varav 18 anges som slutbehandlade och resterande 16 som inte slutbehandlade. 17 av de 34 riksdagsskrivelserna innehåller totalt 18 tillkännagivanden, varav åtta anges som slutbehandlade. De sistnämnda tillkännagivandena är följande: • Lokalisering och organisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 punkt 2) • Främjande av livsmedelsexport (bet. 2017/18:NU11, rskr. 2017/18:197 punkt 8) • En tydlig tidsgräns för myndigheters handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192 punkt 8) • Effektutvärderingar (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 2) • Tydliga tidsgränser för handläggningstider (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 12) • Politik för svensk industri (bet. 2017/18:NU16, rskr. 2017/18:322 punkt 1) • Avvecklingen av kopparnätet (bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360 punkt 8) • Uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder (bet. 2019/20:NU5, rskr. 2019/20:22 punkt 2). När det gäller tillkännagivandet om effektutvärderingar anför regeringen i skrivelsen följande: har ställt sig bakom det som utskottet anför om oberoende effektutvärderingar av statligt stöd till innovation och företagande och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:NU12 s. 29) och därmed bifallit motion 2017/18:3405 yrkande 16 i denna del och 2017/18:3412 yrkande 6. Regeringen uppdrog åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter täcks in bättre. Tillväxtanalys redovisade uppdraget . Redovisningen belyser bl.a. frågan om utvärderingarnas syfte. Det framgår att utvärderingar kan ha olika syften. De kan exempelvis genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.1) bl.a. följande. Regeringen delar syn på att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt, framför allt när det gäller större insatser. Regeringen anser dock att utvärderingar i syfte att öka lärandet hos den genomförande myndigheten också är betydelsefulla. Regeringen anser därmed att utvärderingar kan göras även av de utförande myndigheterna, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Regeringen avser att fortsatt arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar och att återkomma till med mer information om detta. Därmed ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. I skrivelsen anför regeringen följande om de båda tillkännagivandena om myndigheters handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192 punkt 8 och bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 12): har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga tidsgränser för myndighetens handläggningstider. Tydliga tidsgränser för handläggningstider tas även upp i ett tillkännagivande från /18 (rskr. 2017/18:238, punkt 12, N 29). Regeringen uppdrog 2017 åt att ta fram ett kunskaps-underlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att korta handläggningstiderna. Därefter uppdrog regeringen åt att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. I uppdraget ingick att skulle redovisa exempel på områden där maxtid och tidsgräns kan få särskilt stor effekt för företagen. Myndigheten skulle också redovisa skäl både för och emot maxtider och tidsgränser. fann att det kan finnas skäl för införande av lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekade myndigheten på risker som kan finnas med lagstadgade och frivilliga maxtider. Myndigheten ansåg att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att korta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslog därför andra åtgärder. Regeringen anförde bl.a. följande i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.4). bedömning kan antas gälla för handläggningstider generellt och inte bara inom besöksnäringen. Härutöver kan nämnas att det i förvaltningslagen (2017:900) finns en bestämmelse om att en myndighet som bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska underrätta parten om detta och då också redovisa anledningen till förseningen. Av lagen framgår också att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Därefter har myndigheten på sig att avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant särskilt beslut får överklagas till domstol eller behörig förvaltningsmyndighet. Regeringen avser fortsatt att följa upp aktuella myndigheternas arbete med att förkorta handläggningstider och utesluter inte ytterligare åtgärder. Därmed konstaterade regeringen att de båda tillkännagivandena om handläggningstider är slutbehandlade. Punkten är slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om en politik för svensk industri lämnar regeringen följande redogörelse i skrivelsen: har ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential (bet. 2017/18:NU16 s. 8) och därmed bifallit motion 2017/18:4109. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.2) att regeringen anser att den samlade politik som förs inom näringspolitiken samt inom andra processer som regeringen har initierat, t.ex. energiöverenskommelsen, exportstrategin, den långsiktiga infrastrukturplaneringen, livsmedelsstrategin, den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 svarar mot tillkännagivandet. Vidare anförde regeringen att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland samt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därmed ansåg regeringen att tillkännagivande var slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. När det gäller de tillkännagivanden som i skrivelsen anges som slutbehandlade hänvisar regeringen i sju av åtta fall (undantaget är tillkännagivandet om uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder, bet. 2019/20:NU5, rskr. 2019/20:22 punkt 2) till vad som anfördes i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2, 22, 23 och 24). I samband med beredningen av budgetpropositionen anförde företrädare i utskottet för , inom ramen för sina respektive särskilda yttranden i betänkande Utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:NU1) att de inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandena om effektutvärderingar (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 2) och tidsgränser för handläggningstider hos myndigheter (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192 punkt 8 och bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 12) är slutbehandlade. De anförde även att de avsåg att återkomma i samband med riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2019/20:75 om deras bedömning kvarstod. Detta framförde företrädarna i utskottet för även när det gäller tillkännagivandet om en politik för svensk industri (bet. 2017/18:NU16, rskr. 2017/18:322 punkt 1). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Tillkännagivandena om effektutvärderingar och myndigheters handläggningstider – Tillkännagivandet om en politik för svensk industri – Övrigt om skrivelser till regeringen. Tillkännagivandena om effektutvärderingar och myndigheters handläggningstider Efter en granskning av den redogörelse som regeringen lämnat i skrivelse 2019/20:75 av hur regeringen hanterat skrivelser inom utskottets beredningsområde vill utskottet framhålla att den ger en rättvisande bild av hur skrivelserna har behandlats. När det närmare gäller tillkännagivandet om effektutvärderingar (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 2) och de båda tillkännagivandena om myndigheters handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192 punkt 8 och bet 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 12) hänvisar regeringen i skrivelsen bl.a. till de redovisningar och bedömningar som lämnades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Där redogjorde regeringen för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivandena och angav att tillkännagivandena är slutbehandlade. Liksom utskottet anförde i betänkandet Utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:NU1) har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen och vidhåller att tillkännagivandena kan anses vara slutbehandlade. Tillkännagivandet om en politik för svensk industri riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör utforma en politik så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential (bet. 2017/18:NU16, rskr. 2017/18:322 punkt 1). I skrivelsen redogör regeringen för vad den anförde med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Där framförde regeringen bl.a. att den samlade politik som förs inom näringspolitiken och inom andra processer svarar mot det som efterfrågades i tillkännagivande och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Utskottet har ingen annan uppfattning och delar denna bedömning. Övrigt om skrivelser till regeringen Som framgår av det föregående finns det åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller huruvida vissa tillkännagivanden inom näringspolitikens område kan anses vara slutbehandlade. I fråga om övriga tillkännagivanden som i skrivelsen anges som slutbehandlade instämmer utskottet i regeringens bedömning. Vidare noterar utskottet att regeringen i skrivelsen anger att riksdagsskrivelsen om Utgiftsområde 21 Energi från /19 (rskr. 2018/19:101) nu är slutbehandlad. Denna bedömning gjorde regeringen även under föregående i skrivelse 2018/19:75, vilken inte delades av utskottet. I sitt yttrande till (yttr. 2018/19:NU3y) anförde utskottet att regeringen inte redovisat vilken åtgärd som vidtagits med anledning av utskottets ställningstagande i betänkande 2018/19:NU3 om en minskning av subventionsgraden för stöd till solceller. Utskottet noterade dock regeringsbeslutet om en revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller , vilket var efter att regeringens redovisning av åtgärder med anledning av skrivelser presenterats i skrivelse 2018/19:75. Därmed ansåg utskottet att regeringen inte borde ha redovisat riksdagsskrivelsen som slutbehandlad med utgångspunkt i det som regeringen anförde i skrivelse 2018/19:75. De åtgärder som regeringen vidtagit för att riksdagsskrivelsen nu ska kunna anses som slutbehandlad redovisades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21) och utskottet hade i betänkandet Utgiftsområde 21 Energi (bet. 2019/20:NU3) ingen annan uppfattning än att riksdagsskrivelsen därmed kunde anses som slutbehandlad. Utskottet anförde dock att regeringen inte borde ha redovisat den aktuella riksdagsskrivelsen som slutbehandlad med utgångspunkt i det som regeringen redovisade i skrivelse 2018/19:75. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Avslutningsvis vill utskottet påminna om betydelsen av att regeringen behandlar skrivelser med den skyndsamhet som krävs och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Utskottet noterar att det nu äldsta, ännu inte slutbehandlade tillkännagivandet inom utskottets beredningsområde beslutades av (tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser, bet. 2016/17:NU21, rskr. 2016/17:332 punkt 2). Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter arbetet med att bereda samtliga ännu inte slutbehandlade tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (V), (C), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (SD) och (MP). Tillkännagivandena om effektutvärderingar och myndigheters handläggningstider (M, SD, KD) (SD), (M), (SD), (KD), (M), (M) och (SD) anför: framförde företrädare i utskottet för , i betänkandet Utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:NU1) inom ramen för sina respektive särskilda yttranden att de inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandena som rör effektutvärderingar (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 2) och myndigheters handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192 punkt 8 och bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 punkt 12) är slutbehandlade. Vi instämmer i denna uppfattning och vidhåller att tillkännagivandena mot bakgrund av regeringens redovisning inte kan anses vara slutbehandlade. Vi vill av denna anledning framhålla följande. När det gäller det förstnämnda tillkännagivandet där efterfrågade oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande som norm för stödgivande myndigheter redogör regeringen i skrivelse 2019/20:75 för det arbete som skett på området. I redogörelsen framhåller regeringen den rapport som Tillväxtanalys tagit fram där myndigheten lämnar förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter på ett bättre sätt kan täckas in. Vi ser visserligen positivt på dessa förslag men understryker att detta inte kan anses vara likställt med att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovationer och företagande ska vara norm för stödgivande myndigheter. I sammanhanget vill vi även framhålla att vi ser positivt på att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/2020:1 utg.omr. 24) betonade att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt. En sådan formulering kan dock inte heller likställas med andemeningen i det aktuella tillkännagivandet. Vidare redogör regeringen i skrivelse 2019/20:75 för det arbete som gjorts för att tillgodose de två nyssnämnda tillkännagivandena om att förkorta handläggningstider hos myndigheter. Vi noterar att regeringen har vidtagit vissa åtgärder och gjort analyser baserat på beslut. Som skäl för att tillkännagivandena ska kunna anses som slutbehandlade hänvisar regeringen bl.a. till rapporter från där det framförs att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att korta handläggningstider väger över de positiva effekterna. Vi menar att detta inte kan vara tillräckliga skäl för att inte gå vidare med åtgärder i linje med det som efterfrågat. Grundproblemet med långa handläggningstider och krångliga regelverk kvarstår alltjämt och vi vill påpeka att frågan är mycket angelägen för att inte ska tappa i konkurrenskraft. Arbetet med att förkorta handläggningstiderna hos myndigheterna måste således fortgå. Särskilt tydligt blir detta i de för så viktiga gruv- och mineralnäringarna. Där kan det exempelvis ta för en sökande att få veta om denne över huvud taget kan komma ifråga för att få vissa tillstånd. Dessutom finns det stora lokala och regionala skillnader i handläggningstider och kostnader som kan hänföras till olika ansökningar. Sammanfattningsvis menar vi att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av samtliga ovannämnda tillkännagivanden inte kan ses som tillräckliga för att tillgodose det som beslutat om. Tillkännagivandena kan därför enligt vår mening inte anses vara slutbehandlade. Tillkännagivandet om en politik för svensk industri (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: riktade ett tillkännagivande till regeringen med uppmaningen att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential (bet. 2017/18:NU16, rskr. 2017/18:322 punkt 1). I skrivelsen motiverar regeringen sin bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat med att den i budgetpropositionen (prop. 2019/2020:1 utg.omr. 24) informerade om den politik som bedrivs på området. I betänkandet Utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:NU1) anförde företrädare i utskottet för i ett särskilt yttrande att de inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vi är av samma uppfattning och vill framhålla att nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential inte är likställt med att regeringen övergripande redogör för olika politikområden och hänvisar till några strategidokument. Att energiöverenskommelsen – som regeringen bl.a. hänvisar till i sin redogörelse – dessutom kan ses som överspelad stärker vår uppfattning att regeringen inte har gjort tillräckligt för att möta det som efterfrågades av . Tillkännagivandet kan enligt vår uppfattning därför inte anses som slutbehandlat.