yttr · H705TU7y · 2020-06-10 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder anmodade övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. beslutade att förlänga tiden för övriga utskott att yttra sig till . har vid behandlingen koncentrerat sig på de riksdagsskrivelser som har riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Utskottet anser att den redogörelse som har lämnats av regeringen i allt väsentligt verkar ge en formellt korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser inom trafikutskottets beredningsområde har behandlats. Utskottet konstaterar att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden. Utskottet konstaterar även att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts . Utskottet påminner om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas beslut och beredningsläge för sammanlagt 40 riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av utskottets betänkanden. Dessa skrivelser innehåller sammanlagt 32 tillkännagivanden. Regeringen redovisar att 17 riksdagsskrivelser har slutbehandlats , medan 23 skrivelser bereds vidare. Riksdagsskrivelser till regeringen med anledning av trafikutskottets betänkanden 2019/20* ⃰ Gäller endast första delen av . Inom trafikutskottets beredningsområde redovisas åtta tillkännagivanden som slutbehandlade. Nedan följer en redovisning över det arbete som regeringen har utfört med anledning av tillkännagivandena. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade 2013/14:217, 218 I riksdagsskrivelse 2013/14:168 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen och även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå samt ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten. Av regeringens redovisning framgår att man regleringsbrev uppdrog åt 62 myndigheter att i sitt arbete med att minska utsläppen av koldioxid från resor och transporter använda den metodik som tagits fram inom ramen för projektet möten i myndigheten. Vidare redovisas att regeringen har presenterat en samlad digitaliseringspolitik i skrivelsen Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47). Regeringen uppger dessutom att man arbetar aktivt med frågan inom ramen för EU. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för åtgärder som har vidtagits när det gäller att ställa krav på myndigheter att främja virtuella möten, it-lösningar för att minska transportbehovet, effektivare möten inom EU samt digitalisering för transporteffektivitet och hållbar mobilitet och konstaterar att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. I riksdagsskrivelserna 2013/14:217 och 2013/14:218 finns ett tillkännagivande om att arbetet med att skapa fler säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken behöver påskyndas. Regeringen hänvisar till att man uppdrog åt Trafikanalys att genomföra en utredning om trygga och säkra uppställningsplatser. Trafikanalys redovisade uppdraget . uppdrog regeringen åt att göra en översyn av hur bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar kan avhjälpas. Uppdraget sträcker sig fram till utgången av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och kommer att redovisa till hur utvecklingen fortskrider. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) konstaterar regeringen att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2013/14:374 finns ett tillkännagivande om att regeringen ska se till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, ska arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möjligt och bör återkomma till med förslag på införande av ett system med tonnageskatt. Regeringen hänvisar till riksdagsbeslutet om ett svenskt tonnagebeskattningssystem (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6) som innebar att de nya reglerna för tonnagebeskattning trädde i kraft . Regeringen beslutade om ändring i förordningen om miljösanktionsavgifter och om ändring i svavelförordningen. Förordningsändringarna innebär bl.a. att det införs en miljösanktionsavgift för överträdelser av vissa förbud om marint bränsle i svavelförordningen. Av bestämmelser i förordningen om miljösanktionsavgifter följer att om en avgift har tagits ut för en överträdelse ska en ny avgift som är dubbelt så hög tas ut vid fortsatta eller upprepade överträdelser. Vidare innehåller den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 åtgärder som syftar till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) konstaterar regeringen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2013/14:375 finns ett tillkännagivande om att möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas. Regeringen redovisar att man beslutade att ge en utredare i uppdrag att bl.a. utreda och eventuellt lämna förslag på en obligatorisk användning av taxameterutrustning i taxifordon utan möjlighet till dispens. Utredningen överlämnade betänkandet Taxi och samåkning – , och i övermorgon (SOU 2016:86). I propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) föreslår regeringen att en ny kategori av taxitrafik införs, och regeringen anför i propositionen att det på så sätt finns förutsättningar för att genomföra de ändringar i taxitrafikförordningen som krävs med anledning av tillkännagivande. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU17, rskr. 2017/18:384). beslutade regeringen om ändring i taxitrafikförordningen som innebär att det från inte längre kommer att vara möjligt för innehavare av taxitrafiktillstånd att få undantag från kravet på taxameter. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) konstaterar regeringen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Riksdagsskrivelse 2014/15:24 innehåller ett tillkännagivande med anledning av cabotagebestämmelserna, nämligen att regeringen ska se över det nuvarande beställaransvaret. Regeringen hänvisar till propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) med förslag till ändringar i reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen och taxitrafiklagen. Förslagen innebär att beställaransvaret skärps och syftar till att öka regelefterlevnaden på yrkestrafikområdet och taxitrafikområdet och därigenom skapa ordning och reda på vägarna. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vidare beslutade regeringen om ändring i förordningen om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för att införa motsvarande regler för internationell trafik och för cabotagetrafik. De skärpta reglerna om beställaransvar trädde i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) konstaterar regeringen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Riksdagsskrivelse 2014/15:123 innehåller ett tillkännagivande om cykling. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och att inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbanan även i de fall där cykelbana finns. Regeringen hänvisar till att har gjort en översyn av regler med betydelse för cykling. Regeringen beslutade om ändringar i trafikförordningen på så sätt att det införs en möjlighet för cyklande från att färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är . Vidare fattade regeringen beslut om ytterligare fem regeländringar som syftar till att främja en ökad och säker cykling. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) konstaterar regeringen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vad gäller fossiloberoende transporter finns i riksdagsskrivelse 2017/18:263 ett tillkännagivande om att regeringens arbete för att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Regeringen redovisar att man i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) konstaterar att tillkännagivandet är slutbehandlat med de åtgärder som det redogörs för i propositionen i fråga om prissättning av växthusgasutsläpp, EU:s utsläppshandelssystem, bl.a. ekonomiska styrmedel för ökad transporteffektivitet och klimatstyrande skatter och avgifter för flyget, tillgång till laddinfrastruktur, reduktionsplikt för bensin och diesel, obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i flyget och fossila drivmedel för sjöfarten samt bl.a. ökad takt i omställningen av fordonsflottan. Tillkännagivanden under fortsatt beredning Regeringen uppger att 24 tillkännagivanden inom trafikutskottets beredningsområde är under fortsatt beredning. Nedan följer en redovisning av det arbete som regeringen har utfört med anledning av dessa tillkännagivanden samt i förekommande fall en redovisning av den fortsatta beredningsprocessen. Tillkännagivanden som redovisas vara under beredning Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtar Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur En strategi för luftfarten Lastbilars och bussars längd och vikt En strategi för luftfarten En strategi för luftfarten Ett gemensamt europeiskt luftrum Fördjupad översyn av förarutbildningen Kompetensbevis och hastighetsbegränsning för fritidsbåtar äldsta tillkännagivande som fortfarande bereds finns i riksdagsskrivelse 2004/05:178 och rör sjösäkerhet. I tillkännagivandet framförs att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för obligatorisk utbildning och förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar. Regeringen påminner om att frågan om kompetensbevis och hastighetsbegränsningar för fritidsbåtar behandlades i propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160). Därefter har frågan om kompetensbevis för fritidsbåtar utretts inom . Regeringen hänvisar även till att en departementspromemoria om behörighetsbevis för fritidsbåtar och fritidsskepp utarbetades och remitterades . Vidare framförs att frågan om särskild reglering av vattenskotrar aktualiserades . Efterföljande höst lämnade Havs- och vattenmyndigheten slutredovisningen av ett regeringsuppdrag om att kartlägga olägenheter från vattenskotrar och andra mindre motordrivna farkoster samt om att analysera behovet av en särskild reglering för sådana farkoster. Regeringen anger även att respektive 2018 remitterade en promemoria med förslag om obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter, följt av en promemoria med förslag om åldersgräns för att få framföra vattenskoter. Efter avslutad remiss har frågan analyserats vidare inom . beslutade regeringen en ändring i förordningen om användning av vattenskoter som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2012/13:259 finns ett tillkännagivande om luftfartsfrågor. I skrivelsen tillkännages att den lokala flygtrafikledningen på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flygplatser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . Regeringen hänvisar till beslut om ändring i luftfartslagen som innebar att flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten återreglerades. I det betänkande (bet. 2012/13:TU18) som låg till grund för riksdagsskrivelsen angavs att regeringen förväntades åtgärda tillkännagivandet genom en ändring i luftfartsförordningen. Regeringen redovisar att det som kvarstår att hantera i ändringar i luftfartsförordningen är s.k. samfällda terminalområden. remitterades ett förslag till en sådan ändring som ett utkast till lagrådsremiss med ändringar i luftfartslagen remitterades. Förslaget till förordningsändringar fick kritik av remissinstanserna, och regeringen bedömde därför att det inte var möjligt att besluta om förordningsändringarna i samband med ändringen i luftfartslagen. Enligt regeringen pågår ett arbete med ett nytt förslag till ändringar i luftfartsförordningen. redovisade regeringens uppdrag att göra en förstudie för ny utformning av luftrummet. Mot bakgrund av eventuell inverkan av de kommande förslagen i rapporten inväntades rapporteringen av förstudien innan arbetet med förordningsändringen fortsatte. Regeringen uppger att nästa steg i beredningen bedöms vara att ta fram en lämplig utformning av förordningsändringen och en konsekvensanalys av ändringen. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur I riksdagsskrivelse 2013/14:372 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på i takt med att underhållskontrakten löper ut. Regeringen redovisar att frågan har behandlats av Utredningen om järnvägens organisation och då särskilt i delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42). Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning av järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget i en delrapport och i en slutrapport . Utöver förslag på möjliga åtgärder för att driva och underhålla det statliga järnvägsnätet i egen regi innehöll slutrapporten även förslag på vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . Regeringen framhåller även att fick i uppdrag att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhåll. I slutrapporten konstaterar att man har uppfyllt regeringens uppdrag vad gäller att vidta åtgärder för att i egen regi följa upp leveranser och att rekryteringsinsatsen fortgår i fråga om underhållsbesiktningar. Vidare redogör för att pågående utvecklingsarbete avseende tillgångsstrategi och en uppkopplad anläggning kommer att medföra att behoven av underhållsbesiktning kommer att minska samt vara utformad och bedrivas i en annan form. Under pågående utvecklingsarbete bedömer att den underhållsbesiktningen i dess nuvarande form fortsättningsvis ska utföras av entreprenörer i en övergångsperiod. Regeringen lyfter vidare fram att man beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras. Regeringen beslutade och 2019 om två tilläggsdirektiv till utredaren. Utredaren ska bl.a. analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar för basunderhåll för aktörer verksamma på marknaden och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrens och aktörers vilja att etablera sig på marknaden och investera i verksamheten. Utredaren ska vidare analysera om och i så fall hur en överföring kan ske och om så är fallet, beskriva vilka funktioner, till vilken volym och var det är geografiskt ändamålsenligt att bedriver basunderhåll i egen regi. Regeringen beslutade om ännu ett tilläggsdirektiv till utredaren enligt vilket utredningstiden förlängs. Uppdraget ska redovisas senast . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2013/14:373 innehåller ett tillkännagivande om samhällsuppdrag inom järnvägsområdet. I tillkännagivandet uppmanas regeringen att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällsbehovet av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses. Regeringen redovisar att regeringen när det gäller angav i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) att bolaget erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnvägen och arbetar tillsammans med för att utöka den s.k. kombitrafiken. framhåller i sitt betänkande att ska fortsätta med detta och i högre utsträckning tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter. Om detta inte uppnås avser regeringen att återkomma till . När det gäller beslutades vid årsstämman i bolaget att bolagets uppdrag i bolagsordningen ska förtydligas. När det gäller angav regeringen i den nämnda propositionen att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvar som bolaget har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten I riksdagsskrivelse 2014/15:144 finns ett tillkännagivande om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . Regeringen redogjorde i skrivelse 2016/17:75 för att regeringen antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem och därmed gjorde bedömningen att tillkännagivandet var slutbehandlat. framförde dock att regeringens bedömning var otillfredsställande (yttr. 2016/17:TU4y). riktade sedermera i riksdagsskrivelse 2016/17:185 ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Regeringen lämnade därefter i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) en närmare redogörelse för flygstrategin och konstaterade att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. I budgetberedningen motsatte sig trafikutskottet regeringens bedömning, varpå beslutade om ett nytt likalydande tillkännagivande (rskr. 2017/18:104). Regeringen informerar om att infrastrukturministern höll ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Regeringen tillsatte en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget med slutrapporteringsdatum . Vidare påbörjades inom ett arbete med den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen pekar också på att man uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie om utformning av det svenska luftrummet. Uppdraget ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för att se över luftrummet. redovisade uppdraget i rapporten studie avseende utformning av det svenska luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare. Transportstyrelsen redovisade uppdraget, och redovisningen bereds inom . På EU-nivå har arbetet med nya EU-gemensamma regler för drönare fortsatt. genomfördes också generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeländer. Regeringen uppger vidare att man fortsatte att bedriva arbetet med luftfartspolitiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. har avvecklats och den färdplan för som aviserades i flygstrategin hanteras fortfarande inom . interna arbete med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna har fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2014/15:194 om sjöfartsfrågor finns ett tillkännagivande om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas. Regeringen redovisar att den remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter och att frågan därefter har analyserats inom . remitterades även en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter. beslutade regeringen en ändring i förordningen om användning av vattenskoter som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Lastbilars och bussars längd och vikt Riksdagsskrivelse 2014/15:206 innehåller ett tillkännagivande som behandlar lastbilars längd och vikt. I tillkännagivandet framförs att det finns behov av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. Det finns enligt tillkännagivandet också behov av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . Regeringen hänvisar till propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer. har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om ändringar i trafikförordningen och vägmärkesförordningen. Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. Uppdraget redovisades till . redovisning har remitterats. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2015/16:226 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av . Regeringen framhåller att dess beslut om uppdrag till en statlig samordnare för ändrades . Samordnarens uppdrag begränsades i och med ändringen till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , varpå övriga delar av uppdraget upphörde. redovisade den statliga samordnaren rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen påpekar också att den beslutade om en nationell flygstrategi. beslutade regeringen även om att inrätta ett Arlandaråd för att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet, anslutande transporter och infrastruktur på marken samt tillgången till andra flygplatser i . var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och den offentliga sektorn, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. avslutades . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2016/17:101 finns ett tillkännagivande där regeringen uppmanas att värna de regionala flygplatserna i sin aviserade flygstrategi.