yttr · H805MJU4y · 2020-11-19 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Totalförsvaret 2021–2025 har gett bl.a. miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 (avsnitt 1–4 och 6–15) och de följdmotioner som väckts i ärendet i de delar som berör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över propositionen och motionerna 2020/21:3743 (V) yrkandena 14–19, 2020/21:3747 (M, KD) yrkande 3 och 2020/21:3748 (SD) yrkande 2. Utskottet anser att försvarsutskottet bör föreslå att bifaller propositionen och avslår motionsyrkandena. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, KD, SD, V). Propositionen innehåller förslag om ett övergripande mål för totalförsvaret, nya mål för det militära respektive det civila försvaret, inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation, förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation samt lagändringar med anledning av namnbyte på Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Vidare innehåller propositionen regeringens bedömning av dels den säkerhetspolitiska utvecklingen, dels den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken, inklusive de internationella försvarssamarbetena. I propositionen redovisas även regeringens ställningstaganden avseende bl.a. förstärkningar inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, livsmedels- och dricksvattenförsörjning samt miljö- och klimatfrågor kopplade till totalförsvarets verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 14 anförs att regeringen i regleringsbrevet till Försvarsmakten bör ge myndigheten nya instruktioner som går i linje med klimatlagen (2017:720) och det klimatpolitiska ramverket. Motionärerna anför att innehållet i myndigheternas regleringsbrev är mycket viktigt för att de ska kunna uppfylla de mål som och regeringen har ställt upp. En viktig åtgärd i detta sammanhang är därför att myndigheterna får tydliga instruktioner för att eliminera målkonflikter, underlätta avvägningar samt styra besluten mot att undanröja hinder och skapa förutsättningar för att nå klimatlagens mål. Enligt yrkande 15 bör regeringen ge i uppdrag åt att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån samma grundläggande krav och förväntningar som för övriga miljömålsmyndigheter. Motionärerna anser att måste ges i uppdrag att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån rimliga förutsättningar. I yrkande 16 framhåller motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Motionärerna konstaterar att tillsynsansvaret för hälso- och miljöområdet inom försvaret ligger hos försvarsinspektören för hälsa och miljö (tidigare generalläkaren). Att det är Försvarsmakten som granskar sina egna förehavanden och utövar tillsyn och kontroll över den egna verksamheten är enligt motionärerna en något udda ordning eftersom självständigheten hos en tillsynsfunktion som är inrättad i den organisation vars verksamhet den är satt att granska kan ifrågasättas. Enligt yrkande 17 bör regeringen ges i uppdrag att utreda hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning av miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst när det gäller planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan. Motionärerna anför att de har full förståelse för att det t.ex. på grund av rikets säkerhet kan finnas skäl att undanta bl.a. totalförsvaret från kravet på strategisk miljöbedömning när det gäller vissa planer och program. Motionärerna anser dock att det inte är belagt att det inte går att begränsa undantaget för att stärka miljöhänsynen och att detta behöver utredas vidare. I yrkande 18 begär motionärerna att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningen av orsakad av militära övningar och enligt yrkande 19 bör regeringen utreda möjligheterna till ett totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och runt . Motionärerna anför i dessa delar att är en viktig dricksvattentäkt och att sjön med sin unika miljö och sitt säregna ekosystem också utgör ett viktigt Natura 2000-område. används av Försvarsmakten som övnings- och testområde, vilket innebär att sjön utsätts för olika slags föroreningar. Bland annat hamnar stora mängder ammunition i sjön. Motionärerna har förståelse för att Försvarsmakten behöver öva, men det måste enligt dem finnas en jämvikt mellan försvarets intressen av att öva och miljöintressen och behov av att säkra rent dricksvatten. I kommittémotion 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 3 framhåller motionärerna det som anförs i motionen om det civila försvaret. Motionärerna anför bl.a. att frågan om uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska kunna ha ett fungerande totalförsvar som kan värna i händelse av kris och krig. Vidare pekar de på vikten av att det även utses en sektorsansvarig myndighet för ledning av det civila försvaret. De anför också att särskilt fokus behöver läggas på ledning och samordning inom det civila försvaret samt vid samordningen mellan det civila och det militära försvaret. Motionärerna anför vidare att det civila försvaret är en viktig resurs, inte bara i händelse av höjd beredskap och krig, utan även i händelse av kriser som t.ex. den pågående pandemin. De framhåller att det därför är en prioriterad uppgift att börja bygga upp beredskapslager av t.ex. livsmedel och att se till att våra försörjningskedjor fungerar även vid allvarligare kriser. Enligt kommittémotion 2020/21:3748 av m.fl. (SD) yrkande 2 ska målen för det civila försvaret vara att – säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna – upprätthålla en nödvändig försörjning – bidra till det militära försvarets förmåga vid ett väpnat angrepp mot – upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan – bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred – säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23) anför regeringen att en tryggad livsmedels- och dricksvattenförsörjning är viktiga delar i ett motståndskraftigt civilt försvar och att detta också aktualiserar behovet av att nå målen i livsmedelsstrategin. Enligt regeringen behöver ytterligare åtgärder vidtas utöver insatserna inom ramen för livsmedelsstrategin. Regeringen föreslår därför satsningar för uppbyggnad av livsmedelsberedskap och tryggad dricksvattenförsörjning vid höjd beredskap och då ytterst krig. De samlade åtgärderna kan enligt regeringen även bidra till att stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar på försörjningen i fredstid. Enligt klimatlagen (2017:720) ska regeringens klimatpolitik utgå ifrån klimatmålen, och lagen innehåller även övergripande bestämmelser om hur arbetet ska bedrivas. Enligt klimatlagen ska regeringen presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen. Av lagen följer också att regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Försvarsmakten är en av ett flertal myndigheter som enligt sina instruktioner har ansvar för att på statlig och regional nivå bidra till att miljömålen nås och, om det behövs, föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. har i uppdrag att följa upp och utvärdera de nationella miljömålen. Enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter är de myndigheter som omfattas av förordningen skyldiga att inom ramen för sitt ordinarie uppdrag ha ett miljöledningssystem som integrerar miljöhänsyn i myndighetens verksamhet så att man tar hänsyn till verksamhetens direkta och indirekta miljöpåverkan på ett systematiskt sätt. Förordningen är inte tillämplig på Försvarsmakten, men myndigheten har ändå valt att upprätta ett miljöledningssystem som syftar till att vägleda verksamheten i hur den ska bemöta och hantera miljöfrågor och på så sätt minska myndighetens miljöpåverkan och hur den ska ta miljöhänsyn i all verksamhet. fick regeringens uppdrag att genomföra en översyn och ge förslag på ändringar i förordningen om miljöledning i statliga myndigheter med syftet att stärka de statliga myndigheternas roll i arbetet för att nå de nationella miljömålen samt bidra till genomförandet av miljödimensionen i FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030). Uppdraget redovisades och föreslår bl.a. att även Försvarsmakten ska omfattas av förordningen. Försvarsmakten är en av de myndigheter som ingår i försvarssektorn, dvs. den grupp av myndigheter som arbetar med militära försvar på olika sätt. I försvarssektorn ingår även , , , och Försvarshögskolan. Myndigheterna har i uppgift att bidra till att når det generationsmål och de 16 nationella miljökvalitetsmålen som har satt upp. Försvarssektorn har därför tagit fram ett gemensamt inriktningsdokument för två av sektorns största gemensamma miljöområden, energi- och kemifrågor, vilka kan ge samordningsvinster och större effekt av åtgärder och insatser. I regleringsbrevet fick Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att ta fram en handlingsplan för områden som har förorenats av högfluorerade ämnen, s.k. PFAS. Försvarsmakten överlämnade den nämnda handlingsplanen till regeringen (dnr FM2020-12174:1). För att Försvarsmakten ska kunna hantera PFAS-förorenade områden kommer myndigheten att fortsätta det redan pågående arbetet med att – kartlägga och riskbedöma huvuddelen av kända verksamhetsanknutna PFAS-förorenade områden i enlighet med råd och riktlinjer för efterbehandling för PFAS-förorenade områden och, vid behov, upprätta kontrollprogram – utifrån råd och riktlinjer och enligt där det är miljömässigt motiverat och till skäliga kostnader begränsa och förhindra spridning – fortsätta efterbehandla Försvarsmaktens PFAS-förorenade områden utifrån råd och riktlinjer och enligt där det är miljömässigt motiverat och till skäliga kostnader. – utreda och planera för infrastruktur som möjliggör att övningsinsatser och funktionstest av räddningsfordon kan genomföras på brandövningsplatser, med för ändamålet lämplig infrastruktur och materiel som minimerar risken för att förorening/spridning av PFAS-ämnen sker till mark och vatten (arbetet omfattar även fast släckinfrastruktur både vid prov och vid skarp utlösning) – aktivt eftersöka på vetenskaplig grund, nya renings- och efterbehandlingsmetoder för att öka möjligheten att på ett hållbart och ansvarsfullt sätt kunna efterbehandla Försvarsmaktens PFAS-förorenade områden – utreda förutsättningar för att Försvarsmakten ska kunna ersätta dagens släckmedel som innehåller PFAS-ämnen – aktivt eftersöka, på vetenskaplig grund, nya alternativa släckmedel och släckmetoder, för att öka möjligheten att Försvarsmakten på ett hållbart och ansvarsfullt sätt kan ersätta dagens släckmedel som innehåller PFAS-ämnen – öka samverkan inom försvarssektorn samt med andra centrala myndigheter och samhällsaktörer. I redovisningen av samma regeringsuppdrag beskriver Försvarsmakten sin vision , nämligen att myndigheten då – har kartlagt och riskbedömt huvuddelen av alla kända PFAS-förorenade områden i enlighet med råd och riktlinjer för efterbehandling av PFAS-förorenade områden, samt vid behov upprättat kontrollprogram – har upprättat brandövningsplats/platser där övningsinsatser och funktionstest av räddningsfordon genomförs på brandövningsplatser med för ändamålet lämplig infrastruktur och materiel som minimerar risken för att förorening/spridning av PFAS-ämnen sker till mark och vatten (arbetet omfattar även fast släckinfrastruktur både vid prov och vid skarp utlösning) – utifrån nya vetenskapligt beprövade och validerade metoder där det är miljömässigt och kostnadsmässigt motiverat har påbörjat efterbehandlingsåtgärder inom PFAS-förorenade områden – om tekniska möjligheter finns tillgängliga har substituerat släckmedel som innehåller PFAS-ämnen på ett hållbart och ansvarsfullt sätt. I regleringsbrevet fick Försvarsmakten även i uppdrag att redovisa både vidtagna och planerade åtgärder vad gäller förorenade områden samt att se över hur myndigheten kan öka takten och hitta effektiva metoder för efterbehandling av förorenade områden. Som en del av uppdraget ska Försvarsmakten samverka med berörda myndigheter. Försvarsmakten ska enligt uppdraget också redovisa hur myndigheten rapporterar förekomsten av förorenade områden till relevanta myndigheter i syfte att få en samlad bild över problemen med statligt förorenade områden, inklusive PFAS-förorenade områden. sjätte kapitel innehåller bestämmelser om miljöbedömningar. Syftet med en miljöbedömning är att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas. Enligt 6 kap. 3 § första stycket ska en myndighet eller kommun som upprättar eller ändrar en plan eller ett program som krävs i lag eller annan författning göra en strategisk miljöbedömning, om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Enligt andra stycket i bestämmelsen gäller skyldigheten inte planer och program som endast syftar till att tjäna totalförsvaret. När det gäller tillsyn finns det inom Försvarsmakten flera enheter som kontrollerar att myndigheten följer lagar, förordningar och andra regler som gäller för verksamheten. En av dessa enheter är försvarsinspektören för hälsa och miljö som enligt lag har skyldighet att utöva tillsyn och offentlig kontroll över miljö- och hälsoskydd, livsmedelssäkerhet, djurskydd, djurhälsovård, djursjukvård, hälso- och sjukvård samt smittskydd inom Försvarsmakten, , och . Enheten tillhör Högkvarteret, men för att tillsynen ska vara självständig lyder försvarsinspektören för hälsa och miljö direkt under regeringen i frågor om tillsyn och kontroll. I övriga frågor lyder försvarsinspektören för hälsa och miljö under överbefälhavaren. Frågan om samhällets sårbarhet och beredskapsfrågor har fått ökad aktualitet, framförallt med anledning av den pågående coronapandemin som på flera sätt har visat hur sårbart samhället kan vara. Den torka som drabbade under den extremt varma och regnfattiga visade också på sårbarheten i vår primärproduktion av livsmedel och vår tillgång på vatten. Torkan ledde bl.a. till att många lantbrukare inte kunde vattna sina grödor, vilket i sin tur ledde till stora skördeförluster och svårigheter att utfodra djur. Detta fick i sin tur till följd att många lantbruksföretag drabbades väldigt hårt ekonomiskt, i vissa fall i sådan utsträckning att de lades ned eller försattes i konkurs. Händelserna ledde till att miljö- och jordbruksutskottet inledde en fördjupad studie om lantbrukets sårbarhet. Den pågående studiens tema aktualiserades ytterligare av coronapandemin som t.ex. lett till brist på utländsk arbetskraft inom primärproduktionen av livsmedel. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att frågan om civil beredskap lyfts högt upp på dagordningen. Det är enligt utskottet glädjande att regeringen både i budgetpropositionen och i den nu aktuella propositionen om totalförsvaret föreslår satsningar och lyfter upp behovet av ett stort antal åtgärder för att rusta det civila försvaret och öka försörjningsberedskapen, såväl i stort som när det gäller livsmedels- och dricksvattenförsörjning. Det övergripande mål för totalförsvaret liksom de nya mål för det civila försvaret som regeringen har föreslagit är enligt miljö- och jordbruksutskottets bedömning väl avvägda, och utskottet ser fram emot att regeringen återkommer med förslag som närmare konkretiserar vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå de föreslagna målen. I likhet med Försvarsberedningen vill utskottet i detta sammanhang lyfta fram arbete med frågor om livsmedelsförsörjning och livsmedelsberedskap som en inspirationskälla för det fortsatta arbetet. Utskottet vill också framhålla att samverkan och erfarenhetsutbyte – på central, regional och lokal nivå – mellan offentliga aktörer och livsmedels- och dricksvattenproducenter ökar förutsättningarna för en god beredskap vid kriser och höjd beredskap. För att uppnå de föreslagna målen är det enligt utskottets mening också viktigt med god styrning och uppföljning. Utskottet vill också, i linje med det som regeringen beskriver i propositionen, lyfta upp vikten av att totalförsvaret på bred front fortsätter arbetet med att minska verksamhetens miljö- och klimatpåverkan. Utskottet kan konstatera att Försvarsmaktens övnings- och testverksamhet visserligen medför vissa risker för miljön, men noterar att de miljötillstånd som verksamheten kräver kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor gör att dessa risker på ett godtagbart sätt kan anses balanserade mot Försvarsmaktens behov av att öva för att uppnå de föreslagna målen för det militära försvaret. Utskottet noterar här dels att Försvarsmakten i likhet med många andra myndigheter ansvarar för att bidra till att miljömålen nås, dels att har i uppdrag att följa upp och utvärdera de nationella miljömålen. I denna del noterar utskottet att har föreslagit till regeringen att även Försvarsmakten ska omfattas av förordningen om miljöledning i statliga myndigheter. När det gäller försvarsinspektören för hälsa och miljö i dess roll som tillsyns- och kontrollorgan konstaterar utskottet att försvarsinspektören är underställd regeringen och inte överbefälhavaren. Enligt utskottets mening måste denna ordning anses garantera funktionens självständighet. I fråga om innehållet i Försvarsmaktens regleringsbrev utgår utskottet från att regeringen utfärdar regleringsbreven på det sätt som den anser är lämpligt med utgångspunkt i de skyldigheter som följer av klimatlagen. Utskottet avser inte att ta initiativ till någon förändring av bestämmelsen i 6 kap. 3 § om undantag från kravet på strategisk miljöbedömning av planer och program som enbart syftar till att tjäna totalförsvaret. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att försvarsutskottet bör föreslå att bifaller propositionen och avslår motionerna 2020/21:3743 (V) yrkandena 14–19, 2020/21:3747 (M, KD) yrkande 3 och 2020/21:3748 (SD) yrkande 2. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (SD), (V) och (C). Totalförsvaret 2021-2025 (M, KD) (M), (M), (M) och (KD) anför: Det är det väpnade angreppet som ska vara dimensionerande för det civila försvaret. Klarar att hantera de krav som kriget kan ställa på samhället står vi också bättre rustade att hantera krisen. Viktigt för detta är att det totalförsvarsdepartement, med ansvar för både militärt och civil försvar, som Försvarsberedningen föreslagit kommer på plats. Försvarsdepartementet bör få det samlade ansvaret. Det civila försvaret bygger till stor del på krisberedskap i fred. Därför vill vi peka på behovet av riksdagsbundna och uppföljningsbara mål även för krisberedskapen och inte bara för det militära och civila försvaret. Frågan om uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska kunna ha ett fungerande totalförsvar som kan värna landet i händelse av kris och krig. Överbefälhavaren har varit mycket tydlig när det gäller behovet av att det civila försvaret utvecklas parallellt med det militära försvaret. Tyvärr har verkligheten inte sett ut så. Regeringen har varit senfärdig i arbetet med det civila försvaret, och det kommer att leda till att det försvarsbeslut som tas av inte fullt ut kommer att vara ett totalförsvarsbeslut där alla delar i det militära och civila försvaret tillgodoses. Regeringen har gått fram med förslag som ligger i linje med den utveckling av det civila försvaret som Försvarsberedningen har föreslagit. Med tanke på att dessa förslag rör ett stort antal olika områden i samhället och berör lika många olika utgiftsområden i statens budget finns betydande utmaningar i att skapa en sammanhållen process för utvecklingen av det civila försvaret. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att Utredningen om civilt försvar, som ska klargöra frågor som gäller ansvar, ledning och samordning, inte blir klar förrän . I utredningen är utpekandet av sektorsansvariga myndigheter en viktig del. En sektorsansvarig myndighet ska ges tydligt ansvar för och resurser att samordna verksamheten inom sektorn, såväl i fred som under höjd beredskap. I detta arbete ingår bl.a. att samordna beredskapsförberedelser och åtgärder (såväl för krisberedskap som för höjd beredskap), att samordna och genomföra operativ planläggning samt att svara för att personal utbildas och för att övningar genomförs. Vi vill peka på vikten av att det även utses en sektorsansvarig myndighet för ledning av det civila försvaret. I sektorsfunktionen för ledning bör Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, länsstyrelserna samt de landshövdingar som utsetts till civilbefälhavare ingå. Mängden aktörer inom det civila försvaret, liksom den diversifierade sammansättningen av aktörer, ställer specifika krav på ledning och samordning. Särskilt fokus behöver därför läggas vid ledning och samordning inom det civila försvaret samt vid samordningen mellan det civila och det militära försvaret. När det gäller den fortsatta utformningen och finansieringen av det civila försvaret kommer vi att få anledning att återkomma efter att utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar är klar. Förslagen från den utredningen kommer att vara ryggraden i det civila försvaret. Att stärka det civila försvaret är inte bara viktigt när det gäller effekten i det samlade totalförsvaret i händelse av höjd beredskap och krig. Det civila försvaret är även en viktig resurs i händelse av kris. Detta är något vi kunnat se nu under den pågående coronapandemin. Det är en prioriterad uppgift att börja bygga upp beredskapslager av t.ex. läkemedel, sjukvårdsmateriel och livsmedel igen samt att se till att våra försörjningskedjor fungerar även vid allvarligare kriser. Mot bakgrund av det vi nu har anfört anser vi att försvarsutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3747 (M, KD) yrkande 3. Totalförsvaret 2021-2025 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi instämmer inte i regeringens förslag till nya mål för det civila försvaret. Målen för det civila försvaret ska enligt vår uppfattning vara följande: – säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna – upprätthålla en nödvändig försörjning – bidra till det militära försvarets förmåga vid ett väpnat angrepp mot – upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan – bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred – säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. Vi anser därför att försvarsutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:3748 (SD) yrkande 2. Totalförsvaret 2021-2025 (V) (V) anför: Vi står inför stora klimatförändringar och ökande miljöproblem, och för att ställa om till en mer hållbar riktning krävs att alla delar av samhället och alla invånare tar gemensamt ansvar och arbetar tillsammans i en mer hållbar riktning. Myndigheter, företag, offentliga verksamheter och organisationer måste bidra på sitt sätt, så även Försvarsmakten. Mitt parti, , har i upprepade sammanhang lyft fram att klimatförändringen borde ta en större plats i planering för krisberedskap, och jag anser även att Försvarsmakten bör ta ett större ansvar vid klimatkatastrofer. Det är centralt att ett brett säkerhetspolitiskt arbetssätt även inkluderar åtgärder för att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle, såväl socialt och ekonomiskt som ekologiskt. Det är inte Försvarsmaktens uppgift att leda en sådan förändring, men det är väsentligt att Försvarsmakten bidrar till ett mer hållbart samhälle genom att myndighetens verksamhet inte utgör ett hinder för den samhällsomställning som behövs.