yttr · H705SkU8y · 2020-04-28 00:00:00 — En samlad politik för klimatet - klimatpolitisk handlingsplan Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att ge skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan samt följdmotioner i de delar som rör skatteutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har fyra motioner väckts. I två av motionerna berörs dock inte några skattefrågor. har beslutat att yttra sig över propositionen i de delar som rör skatteutskottets område. Utifrån de utgångspunkter som skatteutskottet har att beakta ser utskottet inte något hinder mot att propositionen bifalls och att motionerna 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 10–11, 13–14, 29, 38, 49 och 64 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 17–19 och 23 avslås. I yttrande finns tre avvikande meningar (M, V, KD). beslutade regeringen propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). Propositionen innehöll förslag till en klimatlag och ett nytt långsiktigt, tidsutsatt utsläppsmål samt nya etappmål. antog regeringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . överlämnade regeringen skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) till . I skrivelsen presenterade regeringen de åtgärder som dittills hade vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Handlingsplanen ska lämnas till året efter det att ordinarie val till har hållits. Den nu aktuella propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Regeringen anför att en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Enbart prissättning av utsläpp räcker dock inte för att driva fram nödvändig forskning, utveckling och marknadsintroduktion. Koldioxidskatten bidrar till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxid-utsläppen i den icke-handlande sektorn. Nivån på koldioxidskatten bör framöver anpassas i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av styrmedlen samt med hänsyn till näringslivets konkurrens-kraft, ger en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke-handlande sektorn så att etappmålet till 2030 nås. Ekonomiska styrmedel bör användas för att nå klimatmålen. En omfattande skattereform bör genomföras som bl.a. bör bidra till att klimat- och miljömål nås. Miljöskatternas andel av skatteinkomsterna bör öka. En kraftfull grön skatteväxling bör genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Ett nytt avdrag för grön teknik bör införas. bör fortsätta att verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta delar av ska möjliggöra kostnadseffektiv styrning mot minskade utsläpp av växthusgaser. Enligt regeringen bör EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) skärpas ytterligare för att bidra till att uppfylla såväl ett nettonollmål för EU och målsättningar som klimatmål. bör vara drivande i detta. bör även fortsättningsvis verka för en stark styrning av flygets utsläpp på EU-nivå genom t.ex. EU ETS och genom att verka för att beskattning av fossilt flygbränsle möjliggörs genom bilaterala avtal mellan medlemsstater eller ännu hellre ett multilateralt avtal. Svensk konsumtion leder till klimatpåverkande utsläpp såväl i som i andra länder. Miljömålsberedningen bör få i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Det är viktigt att arbeta vidare med effektiva åtgärder för att ytterligare underlätta för hållbara konsumtionsmönster. Ett hyberavdrag bör införas, liksom möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre. El- och värmesektorn samt avfall Utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör enligt regeringen stärkas. Flera åtgärder inom detta område bör genomföras . Bland annat bör en nationell strategi för cirkulär ekonomi tas fram och en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter göras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. Vidare anför regeringen att en skatt på avfallsförbränning bör införas för att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering Utsläppen bör minska i städerna Andelen som reser med cykel ska öka och skatteregler ska underlätta för cykelpendling. Därutöver kommer även ett avståndsbaserat och färdmedelsoberoende reseavdrag att införas. Inriktningen för det fortsatta arbetet är därutöver att fortsätta genomförandet av strategin samt att följa upp och utvärdera de insatser som redan har genomförts. Ekonomiska styrmedel för ökad transporteffektivitet Reglerna för förmånsvärdet för bilar, utöver styrning mot mer miljöanpassade bilar, bör spegla principen om neutral beskattning mellan förmån och kontant lön. Ett avståndsbaserat och färdmedelsoberoende reseavdrag bör införas, bl.a. på grund av att det nuvarande regelverket har ansetts gynna arbetsresande med bil, särskilt i områden där det finns mer klimatsmarta alternativ. tillsatte regeringen en kommitté med uppdraget att föreslå hur systemet för avdrag för resor mellan bostäder och arbetsplatser bör omarbetas för att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare att tillämpa, administrera och kontrollera än det nuvarande systemet. Kommitténs förslag ska underlätta för att människor ska kunna bo och verka i hela landet, även där kollektivtrafikalternativ saknas eller är begränsade. (dir. 2017:134). Det nuvarande regelverket har ansetts gynna storstadsområden och gynna arbetsresande med bil jämfört med andra transportmedel. Reglerna har även kritiserats för svårigheten att kontrollera att de skattskyldiga som yrkar avdrag för resor till och från arbetet uppfyller de krav som ställs för avdragsrätt. Det har också framförts invändningar mot att avdraget gynnar män framför kvinnor. Kommittén lämnade sitt betänkande till regeringen . Tillgång till avgiftsfri arbetsplatsparkering kan bidra till ökad bilpendling och därmed ökade utsläpp. bör bedöma omfattningen av felaktigheter när det gäller redovisningen av förmåner av parkering vid arbetsplatser. Andelen som reser med cykel ska öka. Skatteregler bör underlätta för cykelpendling. Klimatstyrande skatter och avgifter för flyget Flygets stora klimatpåverkan bör minska. bör fortsatt ta en ledande internationell roll, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. På global nivå bör verka för att de policyer som är knutna till Chicagokonventionen som anger att flygbränsle inte ska beskattas, ändras. På EU-nivå bör verka för att energiskattedirektivet ändras så att flygbränslebeskattning inom EU blir tillåten. På kort sikt bör verka för att sådan flygbränslebeskattning inom EU möjliggörs genom bilaterala avtal mellan medlemsstater eller, ännu hellre, ett multilateralt avtal. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Fossilfria drivmedel för sjöfarten Etappmålet för inrikes transporter omfattar även utsläppen från inrikes sjöfart. Det långsiktiga nationella klimatmålet, som innebär nettonollutsläpp , omfattar inrikes sjöfart men inte internationell bunkring, och kommer innebära att sjöfartens utsläpp måste minska. För att komplettera dagens mål, så att inte viktiga utsläppskällor saknar tillräcklig styrning, bör Miljömålsberedningen bereda möjligheten till mål för sjöfarten. På motsvarande sätt som det har utretts för flyget bör det även analyseras hur sjöfarten kan ställa om för att minska utsläppen av växthusgaser. I förhållande till exempelvis vägsektorn har få styrmedel införts för att minska sjöfartens växthusgasutsläpp. Det finns således ännu inte någon stark incitamentsstruktur på plats för energieffektivisering och en övergång till förnybara energikällor (t.ex. fossilfria bränslen, el och vind). Det låga priset på fossila bränslen inom sjöfarten är ett hinder för omställningen. Bränsle som förbrukas i ett fartyg kan medföra rätt till skattebefrielse för energi- och koldioxidskatt. Det gäller om fartyget används för transport av passagerare eller varor mot ersättning, eller för tillhandahållande av andra tjänster mot ersättning. Transporter som görs av ett företag i den egna verksamheten och som inte sker mot ersättning får alltså inte ske med skattebefriat bränsle. Skattebefrielse gäller också om fartyg används av offentliga myndigheter eller för deras räkning, för yrkesmässigt fiske eller av frivilliga försvarsorganisationer samt för sjöräddning, brandövervakning och liknande verksamhet som ideella organisationer bedriver, inklusive övning och utbildning. I praktiken innebär det att en stor del av det bränsle som används inom framför allt yrkessjöfarten är befriat från energi- och koldioxidskatt. Skattebefrielsen är tvingande och följer av energiskatte-direktivet. Energiskattedirektivet tillåter dock beskattning av bränsle för inrikes sjöfart. Skattebefrielsen gäller för alla fartyg, men åstadkoms på olika sätt beroende på typ av fartyg. Ökad takt i omställningen av fordonsflottan Regeringen avser att genomföra en översyn av bonus–malus-systemet med inriktningen att förstärka och förenkla det. Det är angeläget att omställningen av transportsystemet kan ske på ett effektivt sätt och att såväl energianvändning som koldioxidutsläpp kan begränsas. Regeringen avser också att ge en lämplig myndighet i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter kring lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. Åtgärder för att främja tunga vägfordon med låga utsläpp Ytterligare åtgärder kommer att behövas för att utsläppen av växthusgaser från tung trafik ska minska i linje med etappmålet för inrikes transporter till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045. bör i den pågående förhandlingen om en ändring av Eurovinjettdirektivet fortsatt stödja kommissionens ambition att utveckla principen om att förorenaren ska betala genom en prissättning av koldioxid. bör även verka för att EU:s koldioxidkrav på tunga fordon skärps i samband med översynen av systemet 2022. Ett nytt miljöstyrande system för beskattning av tunga transporter bör utredas. I ärendet hos miljö- och jordbruksutskottet har fyra följdmotioner lämnats in. Två av dessa berör skatteutskottets ämnesområde och behandlas därmed här. Under den allmänna motionstiden lämnades även ytterligare 33 motioner in som rör de frågor som behandlas i regeringens förslag, och även dessa kommer att hanteras i det aktuella ärendet hos miljö- och jordbruksutskottet. Ingen av de motionerna berör dock skatteutskottets ämnesområde, varför skatteutskottet inte behandlar de motionerna i det här yttrandet. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 10-11, 13-14, 29, 38, 49 och 64 föreslås tillkännagivande med följande innehåll. Enligt motionärerna bör regeringen under den nuvarande mandatperioden återkomma med förslag på utfasning av de nuvarande skatteundantagen för fossila bränslen med hänsyn tagen till sociala och ekonomiska konsekvenser. Regeringen bör också återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till glesbygdens omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter. En grön skatteväxling bör genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot skatter för ökad jämlikhet och jämställdhet samt hållbart resursutnyttjande. Regeringen ska aktivt verka för att som medlemsland inom EU tillåts att förlänga skattebefrielsen för biodrivmedel efter 2020. Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag till om en breddad skattereduktion till dem som bor i lägenhet, oavsett upplåtelseform, och vill producera förnybar el tillsammans för sin egen förbrukning. Dessutom bör regeringen låta utreda en lämplig utformning av progressiv flygbeskattning. Regeringen bör även ges i uppdrag att återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om att utforma och införa trängselavgifter. Slutligen bör regeringen också skyndsamt återkomma med förslag på en avståndsbaserad vägslitageskatt på tung lastbilstrafik. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 11, 17-19 och 23 föreslås tillkännagivanden till regeringen enligt följande. Utifrån den kritik som kommer från regeringens egen utredare, , myndigheter och branschen menar motionärerna att det finns stora tveksamheter kring den föreslagna skatten på avfallsförbränning. Motionärerna anser att regeringen bör lyssna till kritiken och i ett första skede förskjuta tidpunkten för införandet. Vidare avvisar motionärerna förslaget om att jämställa beräkningen av förmånsvärdet för bilar med beskattning av kontantlön. I stället förordar motionärerna att dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar ska avskaffas som förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs. Motionärerna noterar också att förekomsten av avgiftsfri bilparkering har medfört att regeringen i propositionen uppdrar åt att bedöma omfattningen av detta samt att skärpa efterlevnaden av förmånsbeskattningen. Motionärerna anser inte att detta förslag står i proportion till problemet. Slutligen anför motionärerna avseende skatter att regeringens proposition har genomgående förslag om att beskatta och fördyra transporter. Den tunga vägtrafiken är en betydande källa till koldioxidutsläpp. beskattas den tunga vägtrafikens negativa klimat- och miljö-påverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränslet tankas. Den nuvarande beskattningsmodellen bör enligt motionärerna ersättas med en modell som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonstrafiken har i hela trafiksystemet. För att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet föreslår regeringen ökade ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. Det arbetet bör enligt regeringen innefatta att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Vidare bör arbetet innefatta att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen och att regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Utskottet delar de bedömningar som regeringen gör i handlingsplanen avseende de förändringar av skattelagstiftningen som behöver göras för att nå de uppställda klimatmålen. Utskottet konstaterar vidare att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av bensin- och dieseldrivna bilar (dir. 2019:106). Uppdraget ska redovisas , och utskottet anser inte att denna utredning bör föregripas. I betänkande 2018/19:SkU22 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin avstyrkte utskottet motionsförslag om att regeringen skulle återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till glesbygdens omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter. Utskottet angav som skäl bl.a. att regeringen i den sakpolitiska överenskommelse som har ingåtts mellan Socialdemokraterna, har aviserat en utredning av hur det svenska jordbrukets konkurrenskraft ska stärkas och hur möjligheterna att leva och bo på landsbygden ska förbättras. Mot denna bakgrund är utskottet inte heller nu berett att stödja motionsförslag om att utreda villkoren för glesbygden. Utskottet delar regeringens bedömning att en kraftfull grön skatteväxling bör genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Utskottet anser inte att arbetet med den närmare utform-ningen av denna skatteväxling bör föregripas. Finansministern har i sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:455 bl.a. uppgett att regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att det ska finnas möjlighet att få ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel, oavsett om dessa är livsmedelsbaserade eller inte. Motionsförslaget om att regeringen aktivt ska verka för att inom EU tillåts att förlänga skattebefrielsen för biodrivmedel efter 2020 får därmed enligt utskottet anses vara tillgodosett. Avseende förslag om breddad skattereduktion till dem som bor i lägenhet och vill producera förnybar el tillsammans för egen förbrukning, anförde statsrådet i sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:946 att frågan bereds i . Utskottet anser inte att denna beredning bör föregripas. Utskottet delar regeringens bedömning att flygets stora klimatpåverkan bör minska, och att även fortsättningsvis bör ta en ledande internationell roll, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. Emellertid är inte utskottet berett att nu ställa sig bakom motionsförslag om att utreda en progressiv flygskatt. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om att låta kommuner besluta om trängselskatt (senast i bet. 2018/19:SkU12) med motiveringen att frågan är föremål för överväganden inom med anledning av förslag (SOU 2013:3). gör utskottet samma bedömning. Eurovinjettdirektivet (och rådets direktiv /62/EG) är tillämpligt på fordonsskatter, vägavgifter och vägtullar som tas ut för tunga lastbilar, dvs. lastbilar som inklusive släp har en högsta tillåten bruttovikt av . Syftet med direktivet är att avlägsna snedvridningar av konkurrensen mellan transportföretag i medlemsstaterna genom en harmonisering av avgiftssystemen för tunga lastbilar. Direktivet kräver inte att medlemsstaterna inför vägavgifter eller vägtullar, men om sådana tas ut måste direktivets bestämmelser följas. Enligt direktivet kan två eller flera medlemsstater samarbeta för att införa ett gemensamt vägavgiftssystem. Regeringen gör bedömningen att i den pågående förhandlingen om en ändring av Eurovinjettdirektivet bör fortsätta att stödja kommissionens ambition att utveckla principen om att förorenaren ska betala genom en prissättning av koldioxid. bör även verka för att EU:s koldioxidkrav på tunga fordon skärps i samband med översynen av systemet 2022, och för att ett nytt miljöstyrande system för beskattning av tunga transporter bör utredas. Utskottet gör ingen annan bedömning och är därför inte berett att ställa sig bakom motionsförslag om förändring av beskattningen av tunga transporter. Utskottet konstaterar att antog regeringens förslag till ny skatt på avfallsförbränning (prop. 2019/20:32, bet. 2019/20:SkU12, rskr. 2019/20:91). Vidare delar utskottets regeringens bedömning att reglerna för förmåns-värdet för bilar, utöver styrning mot mer miljöanpassade bilar, bör spegla principen om neutral beskattning mellan förmån och kontant lön. Utskottet har inte heller något att invända mot regeringens förslag om att ska ges uppdraget att bedöma omfattningen av felaktigheter när det gäller redo-visningen av förmåner i form av parkering vid arbetsplatser. Däremot ställer sig utskottet inte bakom motionsförslag om att avskaffa dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar och att höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Utifrån de utgångspunkter som skatteutskottet har att beakta ser utskottet mot ovanstående bakgrund inte något hinder mot att propositionen bifalls och att motionerna 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 10-11, 13-14, 29, 38, 49 och 64 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 17-19 och 23 avslås. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (S), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). En samlad politik för klimatet - klimatpolitisk handlingsplan (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Att värna naturen är ett kärnvärde för . Att minska koldioxid-utsläppen är global utmaning och en av vår tids viktigaste frågor. Skatter påverkar människors beteenden och är därmed, rätt använda, ett kraftfullt verktyg inom miljö- och klimatpolitiken. Miljöskatter som styrmedel behöver användas på ett välavvägt sätt. Miljönyttan behöver vara hög i förhållande till andra kostnader för att införa skatten, t.ex. skattens negativa påverkan på jobbskapande, konkurrenskraft och möjligheten att bo i hela . Legitimiteten i skattesystemet ska värnas. Regeringens redogör i propositionen för införandet av en politik som bygger på långsiktiga spelregler och som kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft bibehålls. Ekonomiska styrmedel bör användas för att nå klimatmålen. En omfattande skattereform bör genomföras som bl.a. bör bidra till att klimat- och miljömål nås. Vi inom ställer oss bakom att en skattereform bör genomföras och att miljöskatter bör vara en del av denna. Det är dock viktigt att miljöskatter är effektiva i förhållande till vad de syftar till att uppnå. Principen att förorenaren ska betala är viktig. Vårt parti ser dock med oro på regeringens ståndpunkt om att en omfattande grön skatteväxling ska genomföras med resultatet att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ökar. Det finns en stor risk för att det kommer att urholka de offentliga finanserna. Införandet av miljöskatter innebär, om de är rätt utformade, att den skadliga verksamhet som man vill förhindra minskar och i och med det minskas även skatteintäkterna. Risken är således att man då urholkar de offentliga finanserna eftersom skatteintäkterna minskas. Alternativet är att de ökade miljöskatterna enbart innebär en skattehöjning för privatpersoner och företag eftersom miljöskatter, som inte är rätt utformade, inte kommer att ändra beteenden för att minska påverkan på miljö och klimat. Att fördyra transporter och försvåra mobilitet är kontraproduktivt för och vår möjlighet att bidra till att leda det globala omställningsarbetet. I regeringens proposition aviseras införandet av ett avståndsbaserat och färdmedelsoberoende reseavdrag. Förslaget som presenterades av regeringens reseavdragskommitté har fått hård kritik, inte minst för att miljönyttan är mycket liten i jämförelse med de samhällsekonomiska kostnaderna. Ett nytt reseavdrag bör inte försvåra livet för människor, eller försämra möjligheten för företag att rekrytera arbetskraft. Arbetspendling främjar välstånd och tillväxt, och ska därför uppmuntras. Det är inte heller önskvärt att allmänt fördyra eller försvåra transporter med bil. Gemensamt resande bör uppmuntras genom väl fungerande kollektivtrafik där det är möjligt. Samhällsekonomin och miljönyttan ska vägleda beslutfattandet, inte motstånd mot bilister eller politisk klåfingrighet. Vi är positiva till att pendling med cykel ska underlättas men ställer oss frågande till att det ska ske via ändrade skatteregler. Vi anser att reseavdraget ska vara rättvist och spegla de faktiska kostnaderna för pendlandet. Det finns många människor som av olika skäl (funktionshinder, småbarn som ska lämnas och hämtas etc.) måste ta bilen till jobbet. Regeringen redogör vidare i propositionen för åtgärder som har genomförts för att minska utsläppen i av växthusgaser i . Regeringen driver en klimatpolitik som präglas av ineffektivitet och bristande resultat, ofta genom nya och höjda skatter och med avsaknad av utredningar om effekterna på miljö och klimat. Pekfingrar hur människor ska leva sina liv verkar viktigare än att stimulera positiva beteenden, utveckling, tillväxt och innovation. Många av de åtgärder som regeringen har vidtagit har dessutom kritiserats av myndigheter och experter för att vara dyra och lida av bristande additionalitet. Forskning visar att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp eftersom den svenska industrin är koldioxideffektiv. En viktig del av svensk klimatpolitik är därför att behålla en hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri, så att vi kan exportera ännu mer klimatsmarta produkter.