yttr · H705JuU4y · 2020-09-17 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder och eventuella följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. beslutade att förlänga tiden för övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och eventuella följdmotioner till . Ingen motion har väckts i ärendet. Utskottet är kritiskt till att många äldre tillkännagivanden fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottet anmärkningsvärt att regeringen, trots att i vissa fall har gjort flera tillkännagivanden i en fråga, inte har vidtagit fler åtgärder. Inte heller redovisas på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Utskottet är även kritiskt till att regeringen i flera fall dröjt alldeles för länge med att tillsätta utredningar. Vidare bör vissa tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade inte anses vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandet. Slutligen anser utskottet att det finns ett flertal tillkännagivande som regeringen felaktigt anser som slutbehandlade genom att en utredning tillsatts. Dessa tillkännagivanden kan enligt utskottets mening dock inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, C, V, L, MP). I regeringens skrivelse redovisas behandlingen av sammanlagt 66 riksdagsskrivelser som riktats till regeringen med anledning av justitieutskottets betänkanden: fem från /15, sex från /16, nio från /17, 13 från /18, 21 från /19 och 11 från /20. Av dessa redovisas 42 som inte slutbehandlade och 24 som slutbehandlade. I det följande redovisas regeringens redogörelse för några av de tillkännagivanden som regeringen anger som slutbehandlade. Fler områdespoliser och kommunpoliser har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om fler områdespoliser och kommunpoliser (bet. 2016/17:JuU1, punkt 12, rskr. 2016/17:90). I skrivelsen anför regeringen följande (s. 27 f.): I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget-propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Kommunpoliser och områdespoliser etablerades som viktiga polisiära funktioner i lokalsamhället i och med myndighetsombildningen 2015. Kommunpolisernas huvuduppdrag är att driva myndighetens brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete i samverkan med kommunen och övriga samhället. Områdespolisernas ska arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghets-skapande arbete utifrån framtagen problembild. De ska vara kända i lokalsamhället och besitta goda kunskaper om sitt område. Områdespoliserna kan tas i anspråk som ingripanderesurs och vid kommenderingar, men helst inom sitt eget område. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. För att säkerställa att områdespoliser etableras och kan verka på det sätt som är avsett gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att i årsredovisningen redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Enligt årsredovisning hade samtliga 290 kommuner, , tillgång till en kommunpolis. I vissa fall finns flera kommunpoliser i samma kommun, och i andra fall finns kommunpoliser som ansvarar för flera kommuner . Antalet områdespoliser ökade från 580 till 616 . Områdespoliser fanns vid utgången av 2018 i 90 av de 95 lokalpolisområdena, jämfört med då det fanns områdes-poliser i drygt hälften av lokalpolisområdena. I fördelningen av resurser har utsatta områden varit prioriterade och den personella resursen har ökat i dessa områden. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. skulle också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. I årsredovisningen beskriver att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de utsatta områdena. I strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. Myndighetens långsiktiga vision är att det inte ska finnas några utsatta områden i . På kortare sikt är målet att den negativa utvecklingen i utsatta områden ska vändas så att tryggheten ökar och att det finns en god förmåga att bekämpa brott. Ett av de arbetssätt som lyfter fram för att komma tillrätta med utsatta bostadsområden är att vara en fysiskt närvarande polis som arbetar relationsskapande och gränssättande med åtgärder utifrån lokala lägesbilder. En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot definierade effektmål. Härutöver kan nämnas att polisen använder medborgarlöften, medborgardialoger och lokal samverkan som verktyg för att skapa en effektivare brottsförebyggande och trygghetsskapande verksamhet. Medborgardialoger ger en fördjupad kunskap om den lokala lägesbilden och bidrar till att medborgarnas förtroende för polisen ökar genom den relation som uppstår vid mötet. Samverkansöverenskommelser utgör grunden till arbetet med medborgarlöften och beskrivs vara av avgörande betydelse för samverkan med kommunerna. Vid utgången av 2018 fanns utfärdade medborgarlöften i 287 av landets 290 kommuner. Detta är en ökning i förhållande till de 280 kommuner som hade medborgarlöften vid utgången av 2017. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slut-behandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är därmed slutbehandlad. Mer praktik i polisutbildningen har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om mer praktik i polisutbildningen (bet. 2016/17:JuU1, punkt 21, rskr. 2016/17:90). Regeringen anför i skrivelsen bl.a. att har utformat utbildningen så att det ska vara en ändamålsenlig balans mellan teori och praktik. Bland annat innehåller utbildningen en hel termins praktik, den s.k. aspiranttjänstgöring. Dessutom har myndigheten på eget initiativ inlett en översyn av utbildningens innehåll för att återigen pröva om det råder balans mellan teori och praktik. Vidare så redovisades de vidtagna åtgärder och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är därmed slutbehandlad. har i ett tillkännagivande anfört att bör få i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet, och detta arbete bör redovisas till regeringen (bet. 2016/17:JuU1, punkt 35, rskr. 2016/17:90). I skrivelsen anför regeringen följande (s 30 f.): Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. redovisar att man vidtagit en rad åtgärder, både reaktiva och proaktiva, för att förbättra bekämpningen av brott mot äldre personer. Utredningar av brott mot äldre är komplexa och kräver ett nationellt helhetsperspektiv. Det finns därför en särskild arbetsgrupp, Circagruppen, som har i uppdrag att verka nationellt mot det aktuella brottsområdet. I uppdraget ingår att identifiera seriebrott mot äldre i anmälningsflödet, identifiera misstänkta gärningsmän, initiera samordning av brott och ärenden, utreda brott, bistå med metod- och verksamhetsstöd till andra utredningsgrupper och arbeta brottsförebyggande. lades särskild kraft vid att identifiera seriebrott i ärendeflödet, detta för att bidra till såväl adekvat lagföring av gärningspersoner som till att kunna ge fler brottsoffer upprättelse. Lagförda brott rapporteras till Europol eftersom de som dömts ofta återkommer i samma eller liknande brottslighet i andra länder. Circa-gruppen har även genomfört utbildningsinsatser för polisanställda över hela landet för att höja kunskapen om den här brottsligheten och om vad som är viktigt att tänka på i kontakten med brottsoffren. Det har också bedrivits ett brottsförebyggande arbete i form av bl.a. föreläsningar i samverkan med seniora intresseorganisationer. Äldre tillhör en särskilt drabbad grupp när det gäller bedrägerier genom social manipulation, s.k. vishing. För att stävja utvecklingen, som eskalerade allt mer, har bedrivit omfattande informationsinsatser riktade mot äldre via tv och radio samt flera andra typer av kanaler. Brott som systematiskt begås mot äldre utförs inte sällan av internationella brottsnätverk som snabbt rör sig över stora geografiska områden. presenterade regeringen ett åtgärdspaket i syfte att göra till ett mindre attraktivt land för den här typen av inresta, kriminella ligor. Bland annat har fått i uppdrag att långsiktigt förstärka de polisiära insatserna mot den aktuella brottsligheten och säkerställa att brotten utreds på ett ändamålsenligt sätt, med effektiva metoder och med rätt resurser. Inom ramen för uppdraget ska också , och analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för nätverken att begå brott i . Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är därmed slutbehandlad har i ett tillkännagivande ställt sig bakom det utskottet anför om åtgärder mot bedrägeribrott (bet. 2016/17:JuU1, punkt 49, rskr. 2016/17:90). Enligt utskottet bör polisen stärka och bredda sin kompetens på flera områden i syfte att säkerställa en mer effektiv brottsutredningskapacitet när det gäller bedrägeribrott, inte minst mot äldre personer. En utredning bör även tillsättas för att nå en ökad samordning och information mellan myndigheter i arbetet mot id-intrång. I skrivelsen anför regeringen följande (s. 31 f.): Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. redovisar att myndigheten har satsat mycket på arbetet mot bedrägerier , både genom reaktiva och proaktiva insatser. En viktig utveckling på området har varit inrättandet av polisens Nationella bedrägericenter (NBC) i syfte att göra arbetet mot bedrägerier mer effektivt och strukturerat. NBC har bidragit till stora förbättringar i samordning av bedrägeriärenden. beskriver att inflödet av anmälda bedrägerier är oerhört stort och så väl regeringen som konstaterar att bedrägeribrottsligheten är svår att utreda bort. För att minska inflödet behöver berörda samhällsfunktioner göras än mer delaktiga i arbetet mot bedrägerier. arbetar aktivt i samverkan med andra aktörer inom bl.a. bank- och finanssektorn samt e-handelsbranschen för att få till stånd åtgärder som kan förebygga bedrägerier på ett effektivt vis. hade återkommande möten med representanter från de större bankerna om kortsäkerhet och arbetade aktivt mot företag med webbsidor där olovliga köp utförts eller där kortuppgifter stulits för att höja dessa företags säkerhet och minska antalet brottsdrabbade. Genom NBC tilldelades Polisstipendium från för sitt brottsförebyggande arbete. I sin motivering lyfte juryn bl.a. vikten av att följa med sin tid: ”I då den internetrelaterade brottsligheten ökar kraftfullt har NBC förstärkt kunskapen om hur bedrägerierna förändras i takt med teknikens utveckling samt lyft brottsförebyggande åtgärder genom att skapa stor uppmärksamhet i media och på olika kunskapsarenor.” deltog i en nationell informationskampanj för att öka allmänhetens samt små och medelstora företags kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it-incidenter inklusive id-stölder. Kampanjen ingick i ett regeringsuppdrag riktat till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Fokusområden var lösenordshantering, kortbedrägerier (CNP) samt identitetskapningar med koppling till företagande. Med de många anmälda bedrägeribrotten kommer också krav på stora utredningsresurser. Regeringen har tillfört väsentligt ökade resurser i en rad budgetar. Satsningen på ger myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. De ökade resurserna kommer inte minst komma utredningsverksamheten till del genom utökad kompetens och fler personer. har lämnat förslag som de uppfattar skulle kunna minska antalet bedrägerier. Regeringen har vidtagit åtgärder på flera punkter. En föreslagen åtgärd har varit att minska antalet accepterade identitetskort och göra det möjligt med digital kontroll för att på så sätt begränsa möjligheterna till att använda falska identitetskort. tillsatte regeringen en utredning för att se över frågan om bedrägerier som begås med falska eller stulna id-handlingar. Utredningen redovisade sina resultat i SOU 2019:14 Ett säkert statligt – med e-legitimation där en ny lag föreslås om statliga identitetshandlingar med bestämmelser om ett statligt identitetskort och en statlig e-legitimation. I brottsutredningar med ekonomisk koppling är beroende av information från bankerna. Regeringen har lämnat förslag till ny lagstiftning i propositionen Finansiella företags uppgifter till brottsutredande myndigheter (prop. 2017/ 18:291) som beslutade om . Lagändringen innebär att bankernas svar till de brottsutredande myndigheterna ska ske skyndsamt och i digital form . När det gäller bedrägerier som begås mot äldre så har vidtagit en rad åtgärder för att komma till rätta med problematiken. Ett viktigt sätt för polisen att vara effektiv i att utreda och förebygga brott mot äldre och funktionshindrade är arbetet med s.k. brottssamordning. Genom samordning av brott kan man identifiera mönster i tillvägagångssätt och jämföra spår från brottsplatser i syfte att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. har en särskild grupp (Circa-gruppen) som går igenom alla anmälningar av brott mot äldre och funktionshindrade i landet och identifierar likheter och skillnader mellan tillvägagångssätt. Gruppen ser också till så att tillräckliga utredningsåtgärder genomförs för att snabbt kunna lösa brotten. Gruppen hanterar utredningar från alla polisregioner och utgör metod- och utredningsstöd till dessa. arbetade även med brottsförebyggande åtgärder avseende bedrägerier mot äldre . Exempelvis hölls föreläsningar i samverkan med seniora intresseorganisationer. Utbildningsinsatser inom genomfördes över hela landet för att höja kunskapen om brottsområdet och vad som är viktigt i kontakten med denna typ av brottsoffer. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är därmed slutbehandlad. har gjort ett tillkännagivande om att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis bör omfatta (bet. 2016/17:JuU16, punkt 9, rskr. 2016/17:211). Regeringen anför i skrivelsen bl.a. att enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) rapport fotografering – en uppföljning av lagens tillämpning (2019:7) har lagen visat sig vara tillämplig och användbar som bibrottsrubricering i ärenden där huvudbrottet är sexualbrott eller andra fridsbrott mot kvinnor och barn. Dessutom har lagens utformning medfört att vissa smygtagna bilder som motiverats av ett sexuellt intresse för barn, men som inte klassas som barnpornografiska, har kriminaliserats. Däremot omfattas inte integritetskränkande smygfotografering på offentliga platser som sker på ett visst avstånd varken av bestämmelsen om kränkande fotografering eller av bestämmelserna om sexuellt ofredande eller ofredande. Om en utökad tillämpning skulle förordas, skulle straffansvaret kunna utvidgas antingen genom en omprövning av rekvisiten för brottet kränkande fotografering eller genom en justering av rekvisiten i andra bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om sexuellt ofredande och ofredande. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. inom ramen för analysen av bestämmelsen om sexuellt ofredande analysera och ta ställning till om smygfotografering på ett visst avstånd bör kriminaliseras och i så fall lämna förslag på hur det kan åstadkommas (dir. 2020:5). Punkten anses därmed slutbehandlad. har i ett tillkännagivande efterfrågat en om utvärdering av de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga (bet. 2017/18:JuU18, punkt 6, rskr. 2017/18:175). Av skrivelsen framgår att regeringen gav Brå i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. I detta uppdrag, som ska redovisas , ingår bl.a. att utvärdera hur den sekretessbrytande bestämmelse avseende information om unga som infördes tillämpas i det lokala förebyggande arbetet och bedöma om eventuella utvecklingsbehov föreligger. Punkten anses därmed slutbehandlad. har i ett tillkännagivande efterfrågat en utvärdering av möjligheterna att drogtesta barn i syfte att säkerställa att sådana tester kan genomföras i tillräcklig omfattning (bet. 2017/18:JuU18, punkt 8, rskr. 2017/18:175). I skrivelsen anför regeringen att punkten anses slutbehandlad genom det uppdrag som man gav en särskild utredare att utvärdera bestämmelserna om drogtester av barn som misstänks för brott och bedöma om de är ändamålsenligt utformade. Utredaren ska därvid lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att drogtester kan genomföras i tillräcklig omfattning (dir. 2019:103). Uppdraget ska redovisas . har tillkännagett för regeringen att ett system med kronvittnen ska utredas (bet. 2018/19:JuU12, punkt 26, rskr. 2018/19:169). Enligt regeringen ska punkten anses som slutbehandlad genom den utredning som regeringen tillsatte . Utredningen ska analysera åtgärder för att stärka rättsprocessen och öka lagföringen, bl.a. and annat vid brottslighet med kopplingar till kriminella nätverk. I uppdraget ingår att analysera om ett system med så kallade kronvittnen bör införas (dir. 2019:85). Uppdraget ska redovisas . Punkten anses därmed slutbehandlad. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utreda möjligheten att vittnen i vissa fall ska kunna avlägga sina vittnesmål anonymt (bet. 2018/19:JuU12, punkt 27, rskr. 2018/19:169). Av skrivelsen framgår att den ovan nämnda utredningen (dir. 2019:85) även ska analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet att vittna anonymt och vid behov, lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Punkten anses därmed slutbehandlad. har tillkännagett för regeringen att systemet med bevistalan bör ses över (bet. 2018/19:JuU15, punkt 7, rskr. 2018/19:170). Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att se över systemet med bevistalan och senast den 21 juni 2021lämna förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga (dir. 2019:103). Punkten anses därmed slutbehandlad. Tillkännagivanden som är under beredning Här redovisas regeringens redogörelse för några av de tillkännagivanden som enligt regeringen inte är slutbehandlade. har i ett tillkännagivande begärt att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1, punkt 21, rskr. 2014/15:77). Vissa frågor om bostadsinbrott behandlades av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). Regeringen anför vidare i skrivelsen att en utredare fick i uppdrag att utreda bl.a. just den fråga som tillkännagivandet avser. informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Brott som begås av djurrättsaktivister har i samma budgetbetänkande tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1, punkt 22, rskr 2014/15:77 ). Regeringen beslutade att denna punkt om brott som begåtts av djurrättsaktivister skulle läggas till handlingarna mot bakgrund av de åtgärder som hade vidtagits. Regeringen upplyste om att så hade skett i skrivelse 2017/18:75 och att punkten därmed var slutbehandlad. ansåg dock inte att de redovisade åtgärderna kunde anses innebära att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister prioriteras (2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325). Enligt utskottet behövdes en tydligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att prioritera arbetet mot sådana brott och punkten kunde därmed inte anses vara slutbehandlad. I budgetpropositionen (2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen därför att punkten åter står som öppen. I skrivelsen anförs att regeringen gav i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Redovisningen ska lämnas . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. har tillkännagett att ett nytt brott – inbrottsstöld – bör införas med minimistraffet fängelse (bet. 2014/15:JuU14, punkt 26, rskr. 2014/15:138). Därefter har även tillkännagett att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att inbrottsstöld, med ett minimistraff om fängelse , införs som en ny brottsrubricering i (bet. 2016/17:JuU13, punkt 4, rskr 2016/17:272). har också tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör återkomma till med ett förslag som innebär att inbrottsstöld, med ett minimistraff om fängelse , ska införas som en ny brottsrubricering i (bet. 2018/19:JuU11, punkt 23, rskr. 2018/19:181). I skrivelsen anförs att vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har det t.ex. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). I promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1) redovisades ett uppdrag som bl.a. omfattade den fråga som tillkännagivandena avser. Promemorian har remitterats och ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkterna är inte slutbehandlade. Straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet I samma betänkande finns ett tillkännagivande om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet som efterfrågar en skärpning av regelverket som ger uttryck för en strängare syn på flerfaldig brottslighet än vad som är fallet . 2014/15:JuU14, punkt 48, rskr. 2014/15:138.) Frågan omfattas av betänkande Nya Påföljder (SOU 2012:34). Regeringen beslutade prop. 2015/16:151 Ny påföljd efter tidigare dom. I propositionen lämnades vissa förslag som innebär att reglerna om gemensam straffmätning i 34 kap. inte längre ska tillämpas då fråga är om återfall. Vidare gjorde regeringen bedömningen att den nuvarande ordningen för straffvärdebedömning vid flerfaldig brottslighet i övrigt framstår som väl avvägd och föreslog därför ingen ändring i de reglerna.