yttr · H705TU7y · 2020-06-10 00:00:00 — Regeringen framhåller att den beslutade om en nationell flygstrategi där man bl.a. understryker betydelsen av de regionala icke-statliga flygplatserna i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) angav regeringen att tillkännagivandet i och med detta var slutbehandlat. motsatte sig regeringens bedömning, varpå i riksdagsskrivelse 2017/18:104 återigen riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Regeringen uppmärksammar att antog reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär bl.a. att driftsstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . Enligt regeringen ska de nya reglerna genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna som ska tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Regeringen uppger att arbetet har försenats, och inriktningen är att översynen ska vara klar . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten och drönare I riksdagsskrivelse 2016/17:185 finns två tillkännagivanden som rör luftfartsfrågor. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandet om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandet. I det andra tillkännagivandet uppmanar regeringen att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna till ny teknik och värnar flygsäkerheten. Regeringen redovisar att Transportstyrelsen beslutade om nya föreskrifter om obemannade luftfartyg. Ändringarna har enligt regeringen bl.a. motiverats av ett ökat behov av att främja teknikutveckling. Andra bakomliggande orsaker är ett behov av att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg och en tydligare synkronisering med regeringens målsättning och strategier så att kan upprätthålla sin position som en stark och innovativ flygindustrination. Regeringen hänvisar även till att nya EU-gemensamma regler för drönare har inrättats i och med att EU-förordningen om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet trädde i kraft . Inom ramen för förordningen beslutades en genomförandeakt och en delegerad akt med mer detaljerade EU-regler för drönare . Nationella bestämmelser som kompletterar de två EU-rättsakterna är enligt regeringen under beredning. Härutöver uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg. I rapporten pekar Transportstyrelsen bl.a. på vikten av fortsatt arbete med frågor om luftfartsskydd, luftrum, antikollisionssystem och flygning utom synhåll. Rapporten bereds inom . Ärendet bereds vidare. Punkterna är enligt regeringen inte slutbehandlade. I riksdagsskrivelse 2016/17:219 finns ett tillkännagivande om villkoren inom åkerinäringen, där framför att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen framhåller att den beslutade om två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen och taxitrafiklagen. Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Regeringen hänvisar även till det pågående arbetet inom EU med det s.k. mobilitetspaketet, som bl.a. innebär ändringar av bestämmelserna om kör- och vilotider, färdskrivare och cabotage. Inom ramen för paketet behandlas också ett förslag om specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet. En preliminär överenskommelse mellan och rådet nåddes . Den omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden, inklusive reglerna om cabotage, samt bestämmelserna om kör- och vilotider och färdskrivare. Överenskommelsen innehåller även specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet. Rättsakterna beräknas antas av och rådet . Vidare informeras om att regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att flera ska följa reglerna på området. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Riksdagsskrivelse 2016/17:220 innehåller ett tillkännagivande om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder, som t.ex. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Regeringen framhåller att det efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) görs en satsning på forskning om och utveckling av biobränsle för flyg. Anslaget till näringslivsutveckling utökades med ytterligare , och för att stödja utvecklingen av biobränsle till flyg. Regeringen anger också att en särskild utredare utsågs med uppdraget att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11). Betänkandet har remissbehandlats, och uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle. Uppdraget ska redovisas . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Vad gäller väg- och fordonsfrågor finns ett tillkännagivande i riksdagsskrivelse 2016/17:238, där uppmanar regeringen att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Regeringen redovisar att den fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordonståg . Ändringarna kommer enligt regeringen att ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver anger regeringen att den har uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet. Uppdraget redovisades , och redovisning har remitterats. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. En strategi för luftfarten och regionala flygplatser Riksdagsskrivelse 2017/18:104 innehåller två tillkännagivanden om luftfartsfrågor. Se ovanstående redovisning av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och regionala flygplatser (rskr. 2014/15:144 och rskr. 2016/17:101) för en närmare redogörelse av regeringens arbete med tillkännagivandena. Ett gemensamt europeiskt luftrum I riksdagsskrivelse 2017/18:198 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera arbetet med EU-initiativet till ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Regeringen redovisar att det i regeringens flygstrategi anges att ska fortsätta att vara ledande i att utveckla effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Enligt regeringen är ett fullt genomförande av SES en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. I jämförelse med andra EU-medlemsstater konstaterar regeringen att i hög grad uppnår de mål som är överenskomna på EU-nivå. Regeringen redovisar också att det pågick ett arbete med en s.k. prestationsplan för det svenska luftrummet för perioden –2024. Transportstyrelsen leder arbetet, och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna har insyn i arbetet. Det svenska förslaget till prestationsplan lämnades till . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2017/18:324 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Regeringen anger att man beslutade att ge en utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg. överlämnade utredaren slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller de strategiska övervägandena om införandet av automatiserad körning redovisar regeringen att det pågår internationella processer. Bland annat antog en strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier. Kommitténs uppdrag är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpningsområdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper automatiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Fördjupad översyn av förarutbildningen I riksdagsskrivelse 2018/19:165 finns ett tillkännagivande om dels behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Regeringen redovisar att och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förarutbildningen och att de överlämnade en rapport med förslag om ett nytt förarutbildningssystem för personbil. () utvärderade dessutom begränsningen för handledare att handleda fler än 15 elever . VTI:s utvärdering visar att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare lett till att osynliggöra problemen, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Regeringen uppdrog åt Transportstyrelsen att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. I uppdraget ingår att överväga ytterligare begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan ha samt införande av begränsningen att endast eller godkänd trafikskolas fordon får användas vid prov. Uppdraget ska redovisas senast . Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:176 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar. Regeringen redovisar att man uppdrog åt att kartlägga hur verkets och kommunernas samarbete ser ut vad gäller roll i samhällsplaneringen och kopplingen till de kommunala planeringsprocesserna enligt , med ett särskilt fokus på kopplingen mellan planeringen av infrastrukturprojekt och bostadsbyggande. I redovisningen av uppdraget identifierade ett antal förbättringsförslag, vilka verket arbetar vidare med. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande målsättningarna med planeringen samt att roller och ansvar är väl definierade. I propositionen aviserar regeringen vidare att frågan om en mer samordnad bebyggelse-, trafik- och transportinfrastrukturplanering ska analyseras vidare. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:258 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta att prioritera arbetet med att främja vattenvägarna samt underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter. Inom ramen för ett regeringsuppdrag överlämnade rapporten för inrikes sjöfart och närsjöfart, 62 åtgärder för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart 2019. Femton av förslagen rör inlandssjöfart. Regeringen uppger att Transportstyrelsen, och arbetar med att genomföra förslagen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) föreslog regeringen en förlängd satsning på en s.k. ekobonus i syfte att stimulera överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart om –2022. har beslutat att avsätta medel (bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:259 finns ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Regeringen uppger att frågan hanteras av Transportstyrelsen på föreskriftsnivå. Transportstyrelsen bereder frågan. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2018/19:277 finns ett tillkännagivande om tillämpningen av fyrstegsprincipen. Regeringen redovisar att har påbörjat ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommendationer i granskningsrapporten inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30). Regeringen kommer att följa detta arbete och vid behov återkomma med ytterligare tydliggöranden i samband med kommande planeringsuppdrag till . Därutöver har regeringen i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av den befintliga infrastrukturen (steg 2). När det gäller utveckling av de samhällsekonomiska kalkylmodellerna har enligt sin instruktion ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. Trafikanalys ska enligt sin instruktion kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Regeringen avser att ta del av Trafikanalys redovisning och vid behov återkomma med kompletterande regeringsuppdrag inom området. Ärendet bereds vidare. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. I riksdagsskrivelse 2019/20:74 finns ett tillkännagivande som handlar om tillstånd att använda radiosändare. Tillkännagivandet innebär att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet. Punkten är enligt regeringen inte slutbehandlad. Regeringen redovisar även beredningsläget för andra skrivelser där har meddelat regeringen sina beslut. Av de slutbehandlade skrivelserna handlar åtta om att regeringen har utfärdat de lagar som har antagit eller beslutat om förordningar till följd av beslut. En av de ännu inte slutbehandlade skrivelserna handlar om godkännande av vad regeringen föreslog om krav på förarbevis för att få framföra vissa fritidsbåtar (rskr. 2005/06:308). Vidare redovisar regeringen att riksdagsskrivelse 2019/20:111 om utgiftsområde 22 Kommunikationer är slutbehandlad i och med att regeringen har fattat beslut om regleringsbrev. Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse i skrivelse 2019/20:75 i de delar som berör utskottets beredningsområde. Sammanfattningsvis menar utskottet att regeringens redogörelse i allt väsentligt verkar ge en formellt korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser inom trafikutskottets beredningsområde har behandlats. I årets skrivelse redovisar regeringen beredningsläget för 40 riksdagsskrivelser inom utskottets beredningsområde, varav 17 har slutbehandlats och 23 bereds vidare. Dessa skrivelser innehåller sammanlagt 32 tillkännagivanden, varav 8 redovisas vara slutbehandlade och 24 bereds vidare. Av de 32 tillkännagivandena inom trafikutskottets beredningsområde som redovisas i årets skrivelse från regeringen anges åtta vara slutbehandlade. Sex av dessa redovisades i budgetpropositionen och två av dem i regeringens klimatpolitiska handlingsplan. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) redovisade regeringen att följande tillkännagivanden är slutbehandlade: – 2013/14:217 och 218: Säkra uppställningsplatser – 2013/14:374: Åtgärder inom sjöfarten – 2013/14:375: Redovisningscentraler för taxi – 2014/15:24: Beställaransvar – 2014/15:123: Trafikregler för cykling. Utskottet redovisar sitt ställningstagande till regeringens redovisning i betänkandet 2019/20:TU1. I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redovisar regeringen att följande tillkännagivanden är slutbehandlade: – 2013/14:168: It och miljön – 2017/18:263: Ett fossiloberoende transportsystem. Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning av de redovisade slutbehandlade tillkännagivandena. Av de 32 tillkännagivandena inom trafikutskottets beredningsområde anges 24 vara under fortsatt beredning. Av dessa hör 14 till äldre riksmöten (/17) och 10 till nyare riksmöten (/18). När det gäller handläggningstiden för ett tillkännagivande kan utskottet konstatera att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts . Utskottet vill framföra att det är medvetet om att handläggningstiden rimligtvis beror på tillkännagivandets innehåll men vill påminna om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. Utskottet kan konstatera att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden, vilket är positivt. Utskottet noterar att redogörelserna främst innehåller information om vidtagna åtgärder. När det gäller den fortsatta beredningen redogör regeringen för planerade åtgärder i ett antal ärenden och anger i vissa fall när eller efter vilka planerade åtgärder som ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat. Utskottet vill liksom lyfta fram vikten av att regeringen i möjligaste mån redovisar planerade åtgärder och när ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. Utskottet välkomnar att regeringen redogör för vidtagna åtgärder för samtliga eventuella delmoment när det gäller de tillkännagivanden som är mer omfattande och innehåller olika delmoment. Slutligen vill utskottet åter peka på att det ställer sig positivt till den praxis som har vuxit fram och som innebär att regeringen har möjlighet att redovisa sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition eller skrivelse före skrivelse 75. Denna praxis innebär att ges möjlighet att i ett tidigare skede lämna eventuella synpunkter på regeringens hantering av tillkännagivanden. Utskottet kan liksom även konstatera att regeringen har beaktat klargöranden om att tillkännagivanden inte bör redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (L), (M), (C), (V), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (MP).