yttr · H705NU6y · 2020-04-29 00:00:00 — Avslutningsvis är det utskottets uppfattning att miljö- och jordbruksutskottet också bör avstyrka förslaget i den sistnämnda motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi. Under den rådande coronakrisen kan en sådan skyndsam hantering knappast anses vara den mest prioriterade och inte heller något som bör drivas fram vid sidan om den ordinarie budgetprocessen. Sammanfattningsvis anser utskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka yrkandena 2, 22 och 65 i motion 2019/20:3480 (V) och yrkandena 9 och 21 i motion 2019/20:3481 (KD) i de berörda delarna. Under rubriken och handelspolitik anger regeringen att reformarbetet för att genomföra bör intensifieras och att 1,5-gradersmålet måste nås. Handel är ett viktigt verktyg för hållbar utveckling, och bör verka för att handeln bidrar till ett effektivt användande av globala resurser. bör vara pådrivande i rollen att visa på möjligheterna att förena klimatåtgärder med ekonomisk utveckling. bör verka för att kopplingen mellan och handeln stärks, så att exempelvis handels- och investeringsavtal samt EU:s unilaterala handelspreferenser för utvecklingsländer inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP plus) kan vara ett instrument för att uppfylla mål. stöder att EU ska stärka och främja genomförandet av och uppmanar därför kommissionen att utföra en analys i det avseendet, inklusive av möjligheten att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. bör fortsätta verka för att handelsavtal särskilt ska belysa klimataspekter och genomförande och att dessa får en framträdande roll i frihandelsavtal. avser att fortsätta driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder, inklusive för klimatvänliga varor, tjänster och teknik, i EU:s handelsavtal så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. analysarbete om handelsaspekter av cirkulär ekonomi har en viktig roll för att förstärka synergier mellan handel och klimat och detta arbete bör stödjas. Regeringen anser också att bör driva på för att de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering ska bidra till hållbarhet och uppfyllandet av . Export av grön och klimatsmart teknik kan, utöver att bidra till minskade klimatutsläpp, bidra till att stärka svensk konkurrenskraft. Regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med se över hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget ska beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och den långsiktiga påverkan på de globala utsläppen. För att verksamheten och kreditgivningen ska vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende behöver en anpassning göras. Detta görs bl.a. genom att upphöra med de svenska exportkrediterna till investeringar för prospektering och utvinning av fossila bränslen. I kommittémotion 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 4 framhålls det att en viktig del av svensk klimatpolitik är att behålla hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri, vilket gör att ännu fler klimatsmarta produkter kan exporteras. Klimatpolitiken får inte styra mot mindre utrikeshandel för att minska de inhemska koldioxidutsläppen eftersom detta skulle ske på bekostnad av ökade globala utsläpp. Översynen av lagstiftningen för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag får därför inte påverka svensk konkurrenskraft negativt. Motionärerna vill att utsläppen med hänsyn till exportens klimatnytta ska börja mätas och följas upp på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. bör därför få ett nytt uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Motionärerna vill förhindra att politiken skapar dåliga förutsättningar för svensk industri och därmed tvingar klimatsmart produktion att flytta till andra länder. Det är positivt att klimathandlingsplanen tar upp den betydelse som näringslivet har i att minska utsläppen i och vikten av forskning och innovation. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2019/20:3479 av m.fl. (SD). Motionärerna anser dock att det är en brist att handlingsplanen inte tar upp den potential som finns för svensk industri att genom klimatvänlig export bidra till minskade utsläpp på global nivå. Dessutom pliktar en stor del av svensk industri under EU:s utsläppshandelssystem som är lagstadgat att nå nettonollutsläpp . Industri som pliktar under detta system är därmed per definition mer klimatvänlig än industri som ligger utanför. Enligt yrkande 3 bör därför en prioriterad del av klimatpolitiken vara att främja svensk industri, särskilt exportindustri. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) återfinns också ett antal yrkanden med handelspolitisk koppling. Motionärerna förordar en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst. Handel med omvärlden är avgörande för . De vill att EU bör ställa som krav att motparten ska leva upp till i alla förhandlingar om handelsavtal och att regeringen bör verka för att EU ställer krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal (yrkande 68). Motionärerna anser också att det gigantiska handelsavtalet med ska stoppas. Avtalet har mötts av omfattande kritik från civilsamhället i bl.a. , och motionärerna ger flera exempel på hur styre orsakar betydande miljö- och klimatskador. Därför bör det nuvarande handelsavtalet med stoppas, och i stället bör krav ställas på bindande klimat- och miljöåtaganden som villkor för fortsatta förhandlingar (yrkande 69). Enligt motionärerna är en brist i EU:s handelsavtal att de inte fastslår vilka sanktioner som ska användas när ett land inte respekterar sina åtaganden. Därför anser de att regeringen bör verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden (yrkande 70). Av klimathandlingsplanen framgår att regeringen har för avsikt att upphöra med de svenska exportkrediterna till investeringar i prospektering och utvinning av fossila bränslen. Detta välkomnar motionärerna. De efterfrågar dock även ett stopp för samtliga fossila verksamheter, dvs. även för förädling och kraftgenerering inom fossila verksamheter. I yrkande 71 begär de ett tillkännagivande om att de svenska exportkrediterna till investeringar i samtliga fossila verksamheter, inklusive förädling och kraftgenerering, ska upphöra . För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. Genom att förändra patentlagstiftningen kan tekniköverföring gynnas. Det saknas enligt motionärerna i stor utsträckning konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta liknande initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. bör, i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen ges liknande undantag som finns inom när det gäller livsbesparande mediciner (yrkande 72). För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar bör ett klimat- och miljöperspektiv anläggas på de förslag som regeringen tar fram. Regeringen bör utreda möjligheten att införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands (yrkande 74). beslutade regeringen om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. En av de fem målsättningarna i strategin är att ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. I strategin konstateras att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030, de globala målen och blir alltmer framträdande. Vidare framgår att det inleds ett arbete för att lyfta fram hållbarhetsdimensionen som utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar. ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part samt att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet, inklusive . I meddelandet Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) presenterade kommissionen en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som kommissionen menar krävs för att ställa om EU:s politik och nå visionen om nettonollutsläpp . Meddelandet innehåller ett avsnitt om hur handelspolitiken kan stödja EU:s gröna omställning. Kommissionen framhåller att handelspolitiken fungerar som en plattform för samarbete med handelspartner i klimat- och miljöåtgärder och konstaterar att åtaganden om hållbarhet, särskilt vad gäller åtgärderna mot klimatförändringar, kontinuerligt stärkts i EU:s handelsavtal. Kommissionen anför att man också har intensifierat insatserna för att genomföra åtagandena för hållbar utveckling i EU:s handelsavtal, och framhåller att dessa insatser kommer att förstärkas ytterligare när en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal utnämns. I fråga om klimatförändringarna konstaterar kommissionen att alla EU:s senaste avtal omfattar ett bindande åtagande för parterna att ratificera och verkningsfullt genomföra . Kommissionen anger att den kommer att föreslå att efterlevnaden av ska bli ett viktigt inslag i alla framtida övergripande handelsavtal. Utskottet har yttrat sig till miljö- och jordbruksutskottet över kommissionens meddelande (yttr. 2019/20:NU5y). När det gäller handelsavtalet med omfattar avtalet bl.a. bestämmelser om ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Det innebär bl.a. att EU och ska respektera och samarbeta för att genomföra åtaganden i multilaterala avtal och konventioner, och . Parterna åtar sig också att främja den positiva roll som handel kan ha för en utveckling mot låga klimatgasutsläpp och en ökad förmåga att anpassa sig till effekterna av klimatförändringar. Parterna ska också samarbeta i frågor som handlar om handel och klimat, både bilateralt och regionalt samt i internationella forum. beslutade regeringen att ge i uppdrag att analysera hållbarhetskapitel. I uppdraget ingick bl.a. att analysera hur detta kapitel kan bidra till genomförande av och andra åtaganden på miljö- och klimatområdet samt en analys av kapitlet i relation till befintliga miljöregler, ”parternas rätt att reglera” samt parternas åtaganden att inte sänka skyddsnivåer i syfte att vara mer attraktiva för handel och investeringar. skulle även redovisa ett resonemang om relationerna mellan de olika miljöaspekter som kapitlet omfattar och eventuella målkonflikter mellan dem samt ett resonemang om möjligheterna att främja samarbete kring hållbarhetsfrågor redan innan handelsavtalet träder i kraft. Uppdraget redovisades och bereds inom . Statsrådet besvarade en interpellation om handelsavtalet med (ip. 2018/19:313). Av svaret framgår bl.a. att EU:s krav för att gå vidare med är att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . Om inte tar sina klimatmål på allvar kommer det enligt statsrådet att få effekter för ratificeringsprocessen av avtalet. Statsrådet framhåller vidare att EU genom avtalet kan påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. Att motsätta sig skulle innebära att låta handeln fortsätta utan bindande regler för miljö och klimat. Liknande förslag om handelsavtal och hållbarhet som de i motion 2019/20:3480 (V) har även hanterats i utskottets handelspolitiska betänkande (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte förslagen genom att bl.a. hänvisa till den förda politiken samt pågående och aviserade insatser. Företrädaren för hade en annan uppfattning och förordade i reservationer att förslagen skulle tillstyrkas. Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter () utgör en del av och innehåller bl.a. bestämmelser om patent och upphovsrätt. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för innehållet i avtalet (bet. 2011/12:NU13). Utskottet har avstyrkt liknande förslag som det i motion 2019/20:3480 (V) om miljöteknik och (senast i bet. 2017/18:NU11). Utskottet har bl.a. hänvisat till de diskussioner som pågår inom de internationella klimatförhandlingarna och inom ramen för WTO. Utskottet har också konstaterat att frågor som rör tekniköverföring även berörs i Agenda och noterat det arbete som pågår inom ramen för den gröna klimatfonden och centret för tekniköverföring i (, CTCN). I en reservation förordade företrädaren för att förslaget skulle tillstyrkas. Vid i enades parterna om att etablera en ny klimatfond: den gröna klimatfonden (, GCF). Fondens uppdrag är att stödja utvecklingsländer genom insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser. är en av de största givarna till fonden. Vid i beslutade parterna att inrätta ett teknikcenter, (). Teknikcentret har till uppgift att underlätta överföring av teknik genom att tillhandahålla tre grundläggande tjänster. För det första ska det på begäran av utvecklingsländerna ge tekniskt stöd för att påskynda överföring av klimatteknik. För det andra ska det skapa tillgång till information och kunskap om klimatteknik. För det tredje ska det främja samarbete mellan klimatteknikintressenter via centrumets nätverk av regionala och sektoriella experter från den akademiska världen, den privata och den offentliga sektorn och forskningsinstitut. Enligt CTCN:s webbplats har teknikcentret sedan starten fram till haft 192 tekniköverföringsprojekt. Av dessa var 87 avslutade medan övriga befann sig i genomförandefas (37), designfas (40) eller granskningsfas (28). hölls i där parterna enades om ett antal åtgärder för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. Av avtalstexten framgår bl.a. att utvecklingsländerna ska ges stöd, även ekonomiskt, för att genomföra de åtaganden som specificeras när det gäller teknik. Stödinsatserna till utvecklingsländerna ska beaktas vid de globala översyner av avtalet som ska göras . I enades parterna också om att stärka teknikmekanismen och att genomförandekommittén för teknikmekanismen () och teknikcentret ska stödja genomförandet av . I bilagan till avtalet anför parterna bl.a. att de tagit hänsyn till de särskilda behov och den särskilda situation som de minst utvecklade länderna befinner sig i när det gäller finansiering och överföring av teknik. Frågan om tekniköverföring till utvecklingsländer ingår också under flera mål och delmål inom Agenda 2030. För att nå mål 7 om att säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig och hållbar och modern energi för alla har t.ex. länderna enats om att till 2030 stärka det internationella samarbetet för att underlätta tillgång till forskning och teknik inom ren energi, inklusive förnybar energi, energieffektivitet samt avancerad och renare fossilbränslebaserad teknik, samt främja investeringar i energiinfrastruktur och ren energiteknik. Enligt mål 17.7 ska länderna också ha enats om att främja utveckling, överföring och spridning av miljövänlig teknik till utvecklingsländerna på gynnsamma villkor, inklusive koncessions- och förmånsvillkor, på villkor parterna kommit överens om. Inom ramen för Agenda 2030 lanserades även en mekanism för teknikfrämjande, vilken inrättades genom , i syfte att understödja målen för hållbar utveckling. Mekanismen för teknikfrämjande ska grundas på ett flerpartssamarbete mellan medlemsstaterna, det civila samhället, den privata sektorn, forskarvärlden och FN. Exportfrämjande och hållbart företagande I den beslutade export- och investeringsstrategin anförs att inom ramen för bl.a. EU och ska lyfta fram hur de internationella europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering ska bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling och uppfyllandet av . I strategin framhålls att gemensamma spelregler ger förutsägbara och likvärdiga villkor för exportföretagen i alla medverkande länder. Regeringen beslutade att ge () i uppdrag att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget omfattar bl.a. att beskriva hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende samt analysera hur regelverken kan förändras för att uppnå omställning. I uppdraget ingår också att beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och den långsiktiga påverkan på de globala utsläppen. Uppdraget ska redovisas . fattade regeringen beslut om en uppdaterad plattform för internationellt hållbart företagande. Plattformen ska bidra till svenska företags möjligheter att hantera risker i samband med komplicerade investeringar och affärer, inte minst i komplexa marknader. Regeringen anför att den har uttryckt en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. I plattformen presenteras en rad åtgärder och initiativ på området. Här kan bl.a. nämnas att det bland planerade åtgärder nämns att EKN och () samarbetar inom och andra forum i syfte att höja lägstanivån på den internationella hanteringen av bl.a. miljöfrågor. Ett liknande förslag om exportkrediter och företagens klimat- och miljöansvar utomlands som det i motion 2019/20:3480 (V) har även hanterats i utskottets handelspolitiska betänkande (bet. 2019/20:NU15). Utskottet avstyrkte förslaget genom att bl.a. hänvisa till det uppdrag som EKN har fått och som refereras ovan. Företrädaren för hade en annan uppfattning och förordade i en reservation att förslaget skulle tillstyrkas. Utskottet redovisar sina ställningstaganden under följande rubriker: – Klimatnyttan av export – Främjande av svensk industri – Övrigt om handel och klimat. I motion 2019/20:3482 (M) förordas att ska få i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Motionärerna vill förhindra att politiken skapar dåliga förutsättningar för svensk industri och därmed tvingar klimatsmart produktion att flytta till andra länder. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av att politiken utformas så att den skapar goda förutsättningar för klimatsmart svensk produktion. Utskottet noterar att en liknande uppfattning också framhålls i propositionen där det anförs att klimatpolitiken inte ska utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans på grund av att t.ex. industri eller andra verksamheter flyttar till länder med lägre miljökrav. Utskottet anser att både omställningen till ett klimatneutralt samhälle och konkurrenskraften för svensk industri måste prioriteras . Utskottet konstaterar att beräknar klimatpåverkande utsläpp, dvs. utsläpp av växthusgaser, på tre olika sätt – territoriella, produktionsbaserade och konsumtionsbaserade. Det territoriella utsläppsmåttet är det som används för att följa upp klimatmålen som satts upp för inom FN, EU och nationellt. Utskottet noterar vidare bedömning att oavsett hur de klimatpåverkande utsläppen beräknas så behöver de minska. Utskottet ser inga skäl att lägga ett uppdrag till enligt det som förordas i motionen. Utskottet noterar i sammanhanget att kommissionen i meddelandet om en ny industristrategi för EU anför att den, om skillnaderna i ambitionsnivå runt om i världen kvarstår, kommer att föreslå en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna 2021 för att minska risken för koldioxidläckage. Utskottet noterar vidare att presenterade en analys av de handelsrelaterade aspekterna av en sådan mekanism och vägen framåt. Utskottet kommer att ha möjlighet att återkomma till förslaget inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Därmed förordar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3482 (M) yrkande 4. Främjande av svensk industri I motion 2019/20:3479 (SD) anförs att främjandet av svensk industri, särskilt exportindustri, bör vara en prioriterad del av klimatpolitiken. Motionärerna anser att en brist med handlingsplanen är att den inte tar upp potentialen som finns för svensk industri att genom klimatvänlig export bidra till minskade utsläpp på global nivå. Utskottet delar motionärernas uppfattning att svensk industri kan bidra till minskade utsläpp på global nivå och noterar att en liknande uppfattning även kommer till uttryck i propositionen. Där konstateras att svensk industri i internationell jämförelse ligger långt fram vad gäller klimateffektivitet och arbetet för att nå nollutsläpp, och att en framgångsrik och konkurrenskraftig svensk industri därmed är bra för det globala klimatarbetet. Utskottet ser också ett behov av att fortsätta stödja ny miljövänlig teknik och innovation och stärka industrins förutsättningar att klara omställningen. Utskottet konstaterar att kommissionen aviserat flera initiativ på EU-nivå när det gäller stödet till europeisk industri och vill framhålla vikten av att det görs gedigna och genomgripande konsekvensanalyser av de förslag som kommer att presenteras framöver. Utskottet vill också framhålla vikten av att politiken inte går i en protektionistisk riktning. I fråga om att främja svensk industri vill utskottet vidare påminna om att hänsyn måste tas till vid utformningen av åtgärder för att främja eller stödja viss produktion eller verksamhet. Utskottet noterar slutsatsen i propositionen att för statsstöd har stor betydelse för medlemsstaternas möjlighet att stödja klimatvänlig teknik och beteende. Utskottet vill i sammanhanget framhålla betydelsen av utvecklingen av internationella regelverk och standarder. och EU kan spela en viktig roll i att utarbeta internationella standarder med höga miljö- och klimatambitioner i linje med och Agenda 2030. Utskottet vill även framhålla vikten av att verka för att underlätta den globala handeln med miljövaror och miljötjänster. Därmed förordar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3479 (SD) yrkande 3. Övrigt om handel och klimat Utskottet har i närtid avstyrkt flera liknande förslag om handel och klimat som de i motion 2019/20:3480 (V) i betänkande 2019/20:NU15 Handelspolitik. Utskottet vill inledningsvis framhålla att handel kan vara ett viktigt verktyg för att miljö- och klimatfrågorna ska få ett brett genomslag. Utskottet menar att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030 och blivit alltmer framträdande. Hållbarhetsdimensionen är en viktig utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar och det är enligt utskottets uppfattning viktigt att fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part ingås och att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet. Utskottet noterar att det i propositionen framgår att ska uppmana kommissionen att utföra en analys av bl.a. möjligheterna att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. Utskottet noterar vidare att kommissionen i meddelandet om den europeiska gröna given framhåller att klimat- och miljöåtgärder och åtaganden om hållbarhet, särskilt vad gäller åtgärderna mot klimatförändringar, kontinuerligt stärkts i EU:s handelsavtal. Kommissionen anför att den intensifierat insatserna för att genomföra åtagandena för hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och att dessa insatser kommer att förstärkas ytterligare när en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal utnämns. Utskottet noterar också att kommissionen framhåller att alla EU:s senaste avtal omfattar ett bindande åtagande för parterna att ratificera och verkningsfullt genomföra . Kommissionen anger att den kommer att föreslå att efterlevnaden av ska bli ett viktigt inslag i alla framtida övergripande handelsavtal.