yttr · H805AU1y · 2020-10-23 00:00:00 — Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har gett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) samt de motioner som kan komma att väckas i de delar de rör inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller utgiftsramarna för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt de preliminära utgiftsramarna för samma utgiftsområden. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna i dessa delar. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, V, KD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I proposition 2020/21:1 yrkande 7 i denna del föreslår regeringen att utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska uppgå till 7 2021 och att utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ska uppgå till 105 2021 (tab. 7.2). Förslaget innebär en minskning med för utgiftsområde 13 och en minskning med för utgiftsområde 14 i förhållande till ramen för innevarande budgetår inklusive redan beslutade[1] och föreslagna[2] ändringsbudgetar (tab. 7.4). Vidare föreslår regeringen att utgifterna som riktlinje för regeringens budgetarbete preliminärt ska beräknas till 7 231 respektive för utgiftsområde 13 och till 95 683 respektive för utgiftsområde 14 (yrkande 10 i denna del och tab. 7.4). När det gäller utgiftsutvecklingen redovisar regeringen detta på olika sätt, bl.a. som en jämförelse med föregående år, och som en revidering av den beräkning som presenterades ekonomiska vårproposition. När det gäller den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar anger regeringen för utgiftsområde 13 att de volymrelaterade utgifterna minskar bl.a. till följd av att antalet personer som väntas söka asyl i antas minska med anledning av pandemin. För utgiftsområde 14 anger regeringen att utgifterna har ökat på grund av åtgärder som har vidtagits för att stödja arbetslösa till följd av de effekter som spridningen av det nya coronaviruset har på arbetsmarknaden. Det handlar bl.a. om högre utgifter för arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. När det gäller makroekonomiska förändringar gör regeringen bedömningen att utgifterna kommer att öka bl.a. till följd av en högre arbetslöshet. I propositionen lyfter regeringen fram ett antal viktiga reformer och vilka effekter dessa kommer att få för anslagsnivåerna och utgiftsramarna i förhållande till ekonomiska vårproposition (tab. 7.16). Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Regeringen understryker inledningsvis att pandemin har drabbat och världen hårt. Hela det svenska samhället har kraftsamlat för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. Förutom att peka på de personliga konsekvenserna för dem som har drabbats och på det ansträngda läget inom vården framhåller regeringen att , liksom hela världsekonomin, har drabbats av en kraftig ekonomisk nedgång. Detta har medfört att företag har gått i konkurs och att arbetslösheten har stigit snabbt. Inom utgiftsområde 13 lyfter regeringen fram bl.a. åtgärder mot segregation i form av sociala insatser i socioekonomiskt utsatta områden och kompetensutveckling mot hedersbrott. Det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck görs permanent vid i . Regeringen föreslår också att samhällsinformationen för asylsökande stärks. Inom utgiftsområde 14 framhåller regeringen att den som har förlorat arbetet behöver ekonomisk trygghet och ska möta både tydliga krav och goda möjligheter att ställa om till ett nytt jobb. Regeringen föreslår bl.a. att de höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och den lättnad i fråga om arbetsvillkoret som har införts under pandemin förlängs . För att underlätta omställning till jobb avser regeringen bl.a. att öka tillgången till arbetsmarknadsutbildningar. För att ge stöd till den som står långt från arbetsmarknaden föreslås bl.a. ökade medel till upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Ytterligare medel tillförs också för att säkerställa ett effektivt införande av ett intensivår för nyanlända. Vidare tillförs Arbetsförmedlingen medel för att säkerställa ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet. För att underlätta för personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb föreslås att får ökade medel , har presenterat var sin rambudgetmotion . I sina respektive motioner lämnar dessa partier förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från regeringens förslag. Partiernas förslag, liksom förslagen till preliminära utgiftsramar för respektive utgiftsområde åren därefter, framgår av tabellerna 1–4 nedan. Tabell 1 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 13 Källor: prop. 2020/21:1, mot. 2020/21:3422 (M), mot. 2020/21:3128 (SD), mot. 2020/21:3170 (V) och mot. 2020/21:3530 (KD). Tabell 2 Förslag till utgiftsram för utgiftsområde 14 –6 719 887 Källor: prop. 2020/21:1, mot. 2020/21:3422 (M), mot. 2020/21:3128 (SD), mot. 2020/21:3170 (V) och mot. 2020/21:3530 (KD). Tabell 3 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 13 Källor: prop. 2020/21:1, mot. 2020/21:3422 (M), mot. 2020/21:3128 (SD), mot. 2020/21:3170 (V) och mot. 2020/21:3530 (KD). Tabell 4 Förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområde 14 Källor: prop. 2020/21:1, mot. 2020/21:3422 (M), mot. 2020/21:3128 (SD), mot. 2020/21:3170 (V) och mot. 2020/21:3530 (KD). Nedan redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens förslag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna för utgiftsområdena 13 och 14. I partimotion 2020/21:3422 av och lyfter fram vikten av att knäcka arbetslösheten. anser att regeringen agerar som om problem enbart är en effekt av coronakrisen, när det i stället handlar om en arbetslöshet som både är konjunkturell och strukturell. menar att regeringen inte har lyckats bryta det stora utanförskap och bidragsberoende som många människor befunnit sig i trots att vi har haft en långvarig högkonjunktur. Som en del i arbetet med att knäcka arbetslösheten krävs det enligt en ny integrationspolitik med högre ställda krav och förväntningar och med fokus på språk, jobb och gemensamma värderingar. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 3 i denna del). vill införa ett volymmål för asylmottagandet med sikte på ett betydligt lägre mottagande än , vilket bl.a. skulle innebära minskade utgifter för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Förslaget innebär även minskade utgifter för etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 14. Vidare när det gäller integrationspolitiken förslås bl.a. en utökad samhällsorientering för äldre. vill lägga ned och Delegationen mot segregation och avvisar dessutom förslaget om statsbidrag till arbetet mot segregation. Nationellt centrum för kvinnofrid och kvinnojourerna föreslås få ökade medel. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 3 i denna del). För att nyanlända invandrare snabbare ska börja försörja sig själva krävs det enligt förändringar av etableringsprogrammet, bl.a. tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på den svenska arbetsmarknaden. anser vidare att Arbetsförmedlingens arbete med nyanlända invandrares etablering inte är tillfredsställande. Därför bör de kommuner som vill kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare. När det gäller arbetsmarknadspolitiska program och insatser vill bl.a. möjliggöra för fler nystartsjobb. Arbetslöshetsförsäkringen, liksom bidrags- och ersättningssystem över huvud taget, bör enligt präglas av en tydlig arbetslinje. Ersättningsnivåerna inom försäkringen bör vara skäliga men på samma gång inte leda till en högre arbetslöshet . Partiet avvisar regeringens förslag om att förlänga de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna och förändrade villkoren inom arbetslöshetsförsäkringen. förslag om en reformerad arbetslöshetsförsäkring innebär bl.a. ett sänkt tak i ersättningen och en kortare ersättningsperiod. När det gäller aktivitetsstödet föreslås en tidsgräns för denna ersättning. föreslår bl.a. också att ska reformeras och att Myndigheten för arbetsmiljökunskap läggas ned. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. tillstår inledningsvis att de ändringsbudgetar som har beslutat om har varit nödvändiga bl.a. för att hantera akuta problem kopplade till covid-19. anser dock att det behövs ytterligare åtgärder för att hantera de långtgående problemen med ekonomin i allmänhet och arbetsmarknaden i synnerhet. Mer behöver göras för att få nyanlända att anpassa sig till den svenska arbetsmarknaden och den svenska kulturen i stället för tvärtom, vilket enligt har varit regeringens tillvägagångssätt och har inneburit en högre jämviktsarbetslöshet och sämre offentliga finanser samt en risk för ett permanent utanförskap och segregerad arbetslöshet. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 5 i denna del). Som en konsekvens av partiets förslag på det migrationspolitiska området föreslås bl.a. en halvering av anslaget till kommunersättningar vid flyktingmottagande. föreslår att myndigheterna , och Delegationen mot segregation läggs ned och avvisar förslaget om statsbidrag till arbetet mot segregation. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 5 i denna del). Eftersom har som målsättning att minska utgifterna för arbetsmarknadsåtgärder avvisas nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsutbildningar. Partiet avvisar också anslaget om ersättning till vissa nyanlända invandrare. ambition är att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och öppna matchningen på arbetsmarknaden för privata aktörer. Steg i denna riktning har enligt tagits av januaripartierna, men det fortsatta reformarbetet måste fortskrida under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. Arbetslöshetsförsäkringen bör enligt betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och därmed vara helt statligt finansierad. Partiet föreslår ökade medel till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. vill att regeringen i samarbete med arbetsmarknadens parter ska se över möjligheten att skapa en modell för lärlingsanställningar. Partiet föreslår också bl.a. starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. När det gäller de regionala skyddsombuden är kritiska till att de utses och anställs av fackförbunden. I stället föreslår partiet att s.k. arbetsmiljörådgivare ska införas som ska höra till . konstaterar i partimotion 2020/21:3170 av m.fl. att coronapandemin har slagit hårt mot den svenska arbetsmarknaden och skapat allvarliga problem. Arbetslösheten har skjutit i höjden och riskerar för alltför många att bli långvarig. För att motverka ytterligare omfattande och djupgående problem för individer och samhälle krävs ett kraftfullt agerande från statens sida. Det inbegriper enligt partiet en arbetsmarknadspolitik för stöd och omställning som snabbt kan skalas upp. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag (yrkande 7 i denna del). I detta ryms en höjning av kommunersättningar vid flyktingmottagande till följd av att partiet föreslår en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag (yrkande 7 i denna del). framhåller att den viktigaste myndigheten för att genomföra en aktiv arbetsmarknadspolitik, Arbetsförmedlingen, befinner sig i ett osäkert läge, bl.a. på grund av att regeringen, Liberalerna och har kommit överens om att privatisera stora delar av verksamheten. vill att Arbetsförmedlingen ska reformeras i en helt annan riktning, med en förändring av myndighetens uppdrag där den enskildes behov och samhällets vilja att stödja står i centrum. Vidare anser partiet bl.a. att samrådet mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter bör stärkas i syfte att ta till vara parternas unika kompetens om arbetsmarknadens funktionssätt. Myndighetens samverkan med kommuner, regioner och näringsliv bör utvecklas. vill behålla Arbetsförmedlingen i offentlig regi och föreslår ökade medel för att myndigheten ska kunna hantera den snabbt stigande arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa stöd och utbildning. I fråga om arbetsmarknadsåtgärder föreslås bl.a. att fler arbetslösa borde ges möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen välkomnar regeringens förslag i vårändringsbudgeten som innebar tillfälligt höjda ersättningsnivåer och lättnader i arbets- och medlemsvillkoren. anser dock inte att detta är tillräckligt och förslår därför att de nuvarande ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet permanentas och att lättnaden i arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor bibehålls. Därutöver föreslår att studerandevillkoret återinförs. När det gäller arbetsmiljön menar att det finns stora brister, vilket leder till skador, sjukdomar och dödsfall. vill därför genomföra en bred arbetsmiljösatsning med fokus på arbete, skyddsombudsverksamheten och företagshälsovården. hävdar i partimotion 2020/21:3530 av m.fl. att den ekonomiska krisen till följd av coronapandemin har förstärkt flera av de problem som fanns redan tidigare och som regeringen stått alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är ännu större liksom antalet arbetslösa, och de som stod långt från arbetsmarknaden före lågkonjunkturen har ännu sämre chanser att få jobb . anser att det krävs omfattande reformer inom arbetsmarknadspolitiken och en förbättrad integrationspolitik så att nyanlända invandrare snabbare kan få arbete och en hållbar bostadssituation. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 3 i denna del). anser att integrationsinsatser behövs och vill därför tidigarelägga insatser som t.ex. samhällsorientering för nyanlända inom ramen för ett s.k. asylprogram. Länsstyrelserna, som ansvarar för asylsökandes sysselsättning, ska enligt förslaget också ansvara för detta program för integrationsinsatser . För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag (yrkande 3 i denna del). hänvisar till att de tillsammans med påbörjade en effektivisering av arbetsmarknadsåtgärderna i och med det gemensamma förslag till budget som röstade ja till 2018. vill nu gå vidare med ett antal åtgärder, och bl.a. anser partiet att introduktionsjobben bör avvecklas. I övrigt föreslås neddragningar gällande bl.a. extratjänster och arbetsmarknadsutbildningar. När det gäller nystartsjobben anser partiet att det måste bli mer förmånligt för arbetsgivaren att använda dessa och föreslår därför att lönetaket höjs och tillför dessutom medel för fler nystartsjobb. I övrigt anser att etableringsjobben tills vidare bör välkomnas som ett av parterna framtaget förslag för personer som står långt från arbetsmarknaden, och partiet kommer noggrant att följa resultaten av anställningsformen. När det gäller Arbetsförmedlingen menar att myndigheten dras med låga resultat till höga kostnader år . Arbetsförmedlingen bör därför avvecklas i dess nuvarande form, men reformeringen måste genomföras välutrett och genomarbetat, med hänsyn till arbetsmarknadsläget. Den process som har inletts för att reformera Arbetsförmedlingen ska fortsätta, med de förändringar som drevs igenom bl.a. av . I fråga om arbetslöshetsförsäkringen anser att den konjunkturnedgång som coronapandemin har medfört visat att det behövs ett starkt och inkluderande skyddsnät för alla arbetstagare. Arbetslöshetsförsäkringen bör därför göras obligatorisk, på liknande sätt som andra socialförsäkringssystem. Vidare bör ersättningsnivåerna göras konjunkturbaserade och ge både trygghet och drivkrafter till arbete som successivt ökar via en nedtrappad ersättning. avvisar regeringens förslag om att förlänga de tillfälligt högre ersättningsnivåerna men godtar lättnaden i arbetsvillkoret. Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramnivåerna och kommenterar vissa reformer för att senare, i betänkandena /21:AU1 och 2020/21:AU2, återkomma till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag inom utgiftsområdena 13 och 14. Utskottet kan inledningsvis konstatera att pandemin har drabbat och världen hårt. Många människor har insjuknat och tusentals har avlidit. Det är en personlig tragedi för var och en som har drabbats. Till de allvarligare konsekvenserna hör även att och hela världsekonomin drabbats av en kraftig ekonomisk nedgång. Företag har gått i konkurs och arbetslösheten har stigit snabbt. Liksom regeringen anser utskottet att en arbetslöshet som tillåts att bita sig fast på höga nivåer inte bara är ett problem för den som drabbas, utan också ett hot mot ekonomi, välfärd och framtidstro. Förutom att vidta åtgärder här och för att stötta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att fortsätta arbetet med reformer för att långsiktigt lösa samhällsproblemen, exempelvis när det gäller integration och segregation. Utskottet är övertygat om att på detta sätt kan komma ur krisen starkare. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och deltagande i samhället. I en lågkonjunktur riskerar personer som redan tidigare hade en svag förankring på arbetsmarknaden att drabbas särskilt hårt. I förlängningen hotar långtidsarbetslöshet och att personer lämnar arbetskraften. Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår att Arbetsförmedlingen tillförs medel för att hantera en växande arbetslöshet och säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. På samma gång ska Arbetsförmedlingen reformeras i grunden och fristående aktörer ska matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben. Vidare när det gäller personer som står långt från arbetsmarknaden välkomnar utskottet förslaget att merkostnadsersättningen till ska utökas. Utskottet kan inte nog betona vikten av att arbetet för att minska och motverka segregation måste fortsätta. I ska alla barn, oavsett var de bor, känna trygghet och ha goda förebilder och lika möjlighet att förverkliga sina drömmar. Utskottet ställer sig bakom den förstärka satsningen mot segregation med fokus på sociala insatser i socioekonomiskt utsatta områden. Vidare välkomnar utskottet att arbetet mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld mot barn ska utvecklas och stärkas. I detta sammanhang vill utskottet särskilt uppmärksamma och välkomna att det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck görs permanent vid i . Utskottet övergår nu till att kommentera vissa av de förslag som framförs i oppositionspartiernas motioner. Det är de viktigaste skiljelinjerna gentemot regeringens politik och utskottets uppfattning om politikens inriktning som ligger i fokus. Utskottet kan inledningsvis konstatera att , i sina respektive budgetmotioner för utgiftsområde 13 föreslår utgiftsramar som är lägre eller väsentligt lägre än regeringens. föreslår en väsentligt högre ramnivå än regeringen. För utgiftsområde 14 föreslår , väsentligt lägre ramnivåer än regeringen. föreslår en väsentligt högre ramnivå än regeringen. När det gäller flyktingmottagandet kan utskottet konstatera att förslag i praktiken innebär att integrationspolitiken helt slopas. förespråkar också s.k. återvandring, dvs. att personer på olika sätt ska förmås att återvända till sina gamla hemländer. för sin del uttrycker sig i termer av volymmål för asylmottagandet med sikte på ett betydligt lägre mottagande. Det är utskottets uppfattning att den svenska migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar, rättssäker och human och att asylrätten ska värnas. Utskottet noterar att den parlamentariskt sammansatta betänkande nu har skickats på remiss. Utskottet följer givetvis med intresse den fortsatta beredningen av frågan som i förlängningen kommer att få stor betydelse för integrationspolitiken. När det gäller arbetsmarknadspolitiken konstaterar utskottet att förslagen från , följer den tidigare förda politiken med fortsatt kraftiga neddragningar av programmen och insatserna. Utskottet anser inte att en sådan inriktning skulle underlätta en aktiv arbetsmarknadspolitik, vilken behövs inte minst i tider som dessa. Även om återhämtningen i vissa avseenden har inletts är framtidsutsikterna osäkra och det finns risk för en ökad långtidsarbetslöshet. Vår erfarenhet av tidigare kriser talar för att återhämtningen kan bli utdragen. Och inte minst utifrån detta perspektiv menar utskottet att arbetsmarknadspolitiken behöver utvecklas. För de som redan före krisen stod långt från arbetsmarknaden införs fler möjligheter att få in en fot i arbetslivet med upphandlade matchningstjänster, extratjänster och introduktionsjobb. Det är också viktigt att ytterligare medel tillförs för att säkerställa ett effektivt införande av intensivåret för nyanlända invandrare. När det gäller förslag kan utskottet i och för sig sympatisera med den positiva inställningen till arbetsmarknadsutbildningar – vilka också tillförs medel i regeringens förslag – men i övrigt ligger partiets resonemang långt från de överväganden utskottet anser är nödvändiga. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen noterar utskottet att såväl som avvisar förlängningen av de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna. avvisar även förlängd lättnad i arbetsvillkoret. Utskottet för sin del står bakom regeringens förslag och anser att försäkringen genom denna utformning, utöver trygghet för den som är eller riskerar att bli arbetslös, också upprätthåller hushållens köpkraft, vilket bidrar till den ekonomiska återhämtningen. Tydliga och viktiga skillnader jämfört med regeringens politik märks också när en stor del av oppositionen föreslår att ska läggas ned. För utskottet är det fortfarande angeläget att kan fullgöra sina uppgifter, bl.a. uppföljning, analys och samordning, i syfte att nå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet vill även framhålla att Delegationen mot segregation har startat upp sitt arbete och anser, tvärtemot vad , menar, att myndigheten ska få fortsätta arbetet för att motverka segregation. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt de preliminära utgiftsramarna för respektive utgiftsområde för åren därefter enligt budgetpropositionen. Motionsförslagen bör avstyrkas i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (S), (M), (SD), (C), (M), (SD), Serkan Köse (S), (MP), (L), (S), (S), Ciczie Weidby (V), (KD) och (SD). Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (M) (M), (M) och (M) anför: Att likt regeringen enbart se problem som en effekt av krisen anser vi är ett misstag. När det gäller arbetsmarknaden har den underpresterat . Och trots löften om EU:s lägsta arbetslöshet var det enda land där arbetslösheten, jämfört med , hade ökat innan krisen bröt ut. Med en arbetslöshet har vi nu högre arbetslöshet än alla EU-länder förutom länder som , och . Det beror till stor del på att det råder massarbetslöshet bland många grupper på arbetsmarknaden, och värst är det för utrikes födda med svag utbildningsbakgrund. Arbetslösheten är både konjunkturell och strukturell, och båda aspekterna behöver bemötas.