yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — Enligt en rapport från Europeiska kommissionen 2020 har den svenska tobaksskatten närmat sig genomsnittet inom EU och i förhållande till invånarnas köpkraft har bland de lägsta cigarettpriserna i EU. Regeringen anser därför att tobaksskatten bör höjas fr.o.m. . Regeringen avser återkomma med ett förslag om detta i budgetpropositionen . Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca 2023. I partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del anförs att regeringen höjer skatten på alkohol och tobak . anser att höjningen bör ske . Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och delar bedömningen att alkoholskatten och tobaksskatten bör höjas fr.o.m. . Utskottet är därmed inte berett att stödja förslaget om att införa höjningen tidigare, varför motionen avstyrks i denna del. Skatt på kemikalier i kläder och skor Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på kemikalier i kläder och skor bör införas och motionsförslagen avstyrks. Jämför avvikande mening 1 (M) och 4 (KD). Regeringen anser att en skatt på kemikalier i kläder och skor bör införas. Skatten bör enligt regeringen konstrueras som en skatt på alla kläder och skor med möjlighet till avdrag om varorna inte innehåller vissa ämnen. För vissa varugrupper bör en högre skattesats tas ut. Skattskyldig bör vara den som yrkesmässigt tillverkar skattepliktiga varor i och den som yrkesmässigt för in eller tar emot skattepliktiga varor från annat EU-land. Skattskyldig för import som är yrkesmässig för någon av de inblandade parterna bör vara den som är eller skulle ha varit skyldig att betala tullen. Även distansförsäljning av varor, dvs. försäljning där varorna transporteras till från ett annat EU-land av säljaren eller någon annan för säljarens räkning och där köpet inte är yrkesmässigt för köparen, bör omfattas av skatten. En sådan skatt bör kunna införas . Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera och lämna förslag på hur en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor kan utformas. Syftet med skatten skulle vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor. Vid utformningen av skatten skulle utredaren även beakta risken att skadliga kemikalier hamnar i naturen och där ger upphov till skadlig inverkan på miljön. Utredningen om skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor överlämnade betänkandet Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier (SOU 2020:20) till regeringen . Enligt utredningen är det fråga om ett stort antal skadliga kemikalier som används i eller kan bildas vid tillverkningen av kläder och skor, och som därför i varierande grad kan återfinnas i de färdiga varorna. Problemet är således inte reducerat till ett fåtal specifika varor eller ett fåtal kemikalier. Utöver att kemikalierna kan orsaka stora problem i arbetsmiljön och i den yttre miljön i tillverkningsländerna, blir de problematiska för vårt samhälle när varorna används, tvättas, slits och slutligen kasseras. Vissa av de skadliga kemikalierna kan orsaka hälsoproblem genom att människor exponeras för dem under stora delar av dagen vid användandet av kläder och skor. En del miljö- och hälsoskadliga ämnen kommer ut i vattenmiljön genom tvätt av kläder, där de kan orsaka direkt skada på organismerna eller tas upp i näringskedjan. Andra, mer stabila ämnen, tvättas inte alltid ut men orsakar miljöproblem både i tillverknings- och i avfallsledet och motverkar en hög kvalitet i återvunnet material. Bland de aktuella kemikalierna finns även, enligt utredningen, ett betydande antal av sådana som utifrån sina inneboende egenskaper är att betrakta som särskilt farliga och vars användning därför bör fasas ut. Regeringen är av uppfattningen att om kemikalier inte i tillräcklig utsträckning har begränsat skadliga kemikalier i kläder och skor. En skatt på kemikalier i kläder och skor har potential att påskynda en utfasning av ämnen som är särskilt farliga för människa och miljö. I partimotion 2020/21:3422 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del och i partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del, anför motionärerna att man kommer att avvisa regeringens förslag på en skatt på kläder och skor. Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på kemikalier i kläder och skor bör kunna införas . Mot denna bakgrund avstyrks motionsförslagen i denna del. Omvänd skattskyldighet vid omsättning av vissa varor Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att omvänd skattskyldighet vid omsättning mellan beskattningsbara personer av mobiltelefoner, integrerade kretsanordningar, spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer bör införas . Regeringen anser att omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt bör införas vid omsättning mellan beskattningsbara personer av mobiltelefoner, integrerade kretsanordningar, spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Som skäl för sin bedömning anför regeringen bl.a. att har informerat om nya former av mervärdesskattebedrä-gerier med mobiltelefoner och s.k. Voice over Internet Protocol-tjänster (VoIP) som innebär telefoni över internet. Det rör sig om konstruerade transaktioner för att få pengar utbetalda av staten. Det förekommer även mervärdesskattebedrägerier med försäljning av mobiltelefoner där säljaren underlåter att betala in mervärdesskatten till staten. gör köparen avdrag för den ingående skatt som belöper på förvärvet. Därefter säljer köparen mobiltelefonerna vidare till företag i andra EU-länder. I vissa fall innebär denna typ av bedrägeri att samma varor därefter säljs vidare till bolaget som sålde varan från första början. Proceduren kan göras om och om igen. Varorna snurrar runt mellan samma företag i transaktionskedjan (s.k. karusellhandel) utan att mervärdesskatt betalas in till staten. Bedrägerierna sker enligt i båda fallen på ett systematiskt sätt med ett flertal företag inblandade och med användande av olika mellanled för att försvåra upptäckt. Det är fråga om kvalificerad och organiserad ekonomisk brottslighet av mycket allvarlig karaktär. Regeringen anför vidare att det är många företag som redovisar mervärdesskatt med omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet gäller bl.a. i många fall när en utländsk beskattningsbar person omsätter tjänster inom landet och vid varuhandel inom EU, s.k. unionsinternt förvärv av varor. Omvänd skattskyldighet gäller även vid vissa omsättningar av guld, byggtjänster, utsläppsrätter för växthusgaser samt avfall och skrot av vissa metaller. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Syftet med förslaget är att förhindra omfattande mervärdesskattebedrägerier som leder till stora skattebortfall. Skatteintäkterna bedöms öka med ca 2021 och därefter ca till följd av förslaget. Förslaget berör uppskattningsvis ca 300 000 företag som köper de berörda varorna och ca 7 000 företag som säljer varorna. Utskottet delar regeringens bedömning att omvänd skattskyldighet bör införas vid omsättning mellan beskattningsbara personer av mobiltelefoner, integre-rade kretsanordningar, spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer. Övriga åtgärder inom skatteförfarandet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömningar i fråga om det arbete som pågår inom skatteförfarandeområdet samt i fråga om att tillkännagivandet om det skatterättsliga företrädaransvaret är slutbehandlat. Regeringen redovisar ett antal frågor som gäller övriga åtgärder inom skatteförfarandet. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förhindra fel i folkbokföringen och förbättra samordningsnumren. Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer (Fi 2019:05) fick i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning är korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen om dem som är folkbokförda. I uppdraget ingår även att lämna förslag om ett säkrare system för samordningsnummer i syfte att tillgodose behovet för både enskilda och andra aktörer av en tillförlitlig och användbar identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Inom har dessutom en promemoria tagits fram i vilken bl.a. föreslås en skyldighet för samtliga myndigheter att underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen är oriktig eller ofullständig. I promemorian lämnas även förslag som bl.a. syftar till att stärka systemet med samordningsnummer. Promemorian har remitterats och ärendet bereds nu inom (Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen, Fi2020/00131/S3). Genom ett effektivt och ändamålsenligt informationsutbyte inom skapas bl.a. bättre förutsättningar för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen har därför infört en sekretess-brytande bestämmelse i form av en uppgiftsskyldighet som gör det möjligt att elektroniskt lämna ut vissa uppgifter från beskattningsdatabasen till folkbokföringsverksamheten via medium för automatiserad behandling. Förordningsändringen trädde i kraft . För att ytterligare effektivisera informationsutbytet inom infördes ömsesidiga uppgiftsskyldigheter i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet mellan å ena sidan verksamheterna beskattning, folkbokföring och id-kort och å andra sidan den brotts-bekämpande verksamheten. Syftet med uppgiftsskyldigheterna är att förbättra brottsbekämpningen och att skattebesluten ska bli mer korrekta, att uppgifterna i folkbokföringen bättre ska återspegla verkligheten och att id-kort kan utfärdas på ett korrekt sätt. Uppgifter ska dock inte lämnas om övervägande skäl talar för att det intresse som sekretessen ska skydda har företräde framför intresset av att uppgiften lämnas ut. Som ett led i det fortsatta arbetet för att förhindra skatteflykt infördes ett nytt regelverk som medför en uppgiftsskyldighet för bl.a. rådgivare som utformar, marknadsför, tillhandahåller eller organiserar ett rapporteringspliktigt arrangemang. Även användare av rapporteringspliktiga arrangemang kan bli uppgiftsskyldiga i vissa fall. För att ett arrangemang ska vara rapporteringspliktigt krävs att arrangemanget är gränsöverskridande och att det uppvisar ett av de s.k. kännetecknen, som indikerar att det kan finnas en risk för skatteflykt. Regelverket medför att rådets direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete genomförs i svensk rätt. Upplysningar om de rapporteringspliktiga arrangemangen ska utbytas automatiskt mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och till Europeiska kommissionen. En ny form av rapporteringsavgift kan tas ut om föreskrivna uppgifter inte har lämnats i rätt tid till (prop. 2019/20:74, bet. 2019/20:SkU14, rskr. 2019/20:292). Som ytterligare en åtgärd för att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt har (dir. 2017:108) haft i uppdrag att se över F-skattesystemet. Slutbetänkandet F-skattesystemet – en översyn (SOU 2019:31) har remitterats. I betänkandet görs bl.a. bedömningen att F-skattesystemet kan missbrukas genom att personer som inte uppfyller näringskriterierna är godkända för F-skatt. Regeringen avser att återkomma i frågan . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att se över vissa bestämmelser i skatteförfarandelagen (2011:1244) som rör det skatterättsliga företrädaransvaret. begärde därefter i ett tillkännagivande att uppdraget borde utökas (bet. 2017/18:SkU12 punkt 12, rskr. 2017/18:202). tillsatte regeringen en utredning om det skatterättsliga företrädaransvaret (dir. 2019:74). Utredningen slutförde uppdraget och lämnade sitt slutbetänkande Det skatterättsliga företrädaransvaret – en översyn (SOU 2020:60). Det finns därför inte anledning att ge ett utökat uppdrag till Statskontoret. Regeringen anser således att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen lämnade propositionen Reglerna om ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp (prop. 2019/20:190) till . Reglerna om ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp vid beskattning av utomlands bosatta personer som tillfälligt arbetar i träder i kraft . Utskottet ser positivt på det arbete som regeringen gör på skatteförfarande-området och delar regeringens bedömningar. Eftersom utredningen om det skatterättsliga företrädaransvaret har lämnat sitt slutbetänkande anser utskottet att tillkännagivandet i frågan är slut-behandlat. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att anslå medel under utgiftsområde 3 och till för att genomföra en nationell folkräkning. Jämför avvikande mening 1 (M) och 2 (SD). genomfördes inga folkräkningar i . () genomförde 2011 en registerbaserad hushålls- och bostadsräkning som redovisas i rapporten och bostadsräkning. gav regeringen i uppdrag att definiera och kartlägga förekomsten av att kommuner och andra aktörer aktivt medverkar till att individer bosätter sig i en annan kommun, och lämna förslag på möjliga inriktningar för åtgärder som skulle vara verkningsfulla för att motverka problematiken på området. Statskontoret skulle ha redovisat den del av uppdraget som avser att kartlägga och definiera sådan aktiv medverkan som anges ovan. Enligt uppgift på regeringens webbplats redovisas hela uppdraget med anledning av den rådande situationen med pandemin. I partimotion 2020/21:3422 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 föreslås att en nationell folkräkning genomförs. Motionärerna anför bl.a. följande. En folkbokföring som staten inte har kontroll över innebär en stor kostnad för skattebetalarna. En nationell folkräkning är en viktig åtgärd för att slå vakt om samhällskontraktet och upprätta ett tryggare . Följande moment bör vara utgångspunkter i genomförandet av folkräkningen: bör ansvara för genomförandet av folkräkningen och samarbeta med kommunerna och relevanta myndigheter i genomförandet, så som () och . Genomförandet kan ske med olika tillvägagångssätt. I de flesta fall bör personer kunna verifiera sin folkbokföring digitalt, eller exempelvis genom fysiskt formulär och brev. Det är angeläget att myndigheterna säkerställer att informationen till dem som är folkbokförda i , om att och hur folkräkningen ska genomföras, är tydlig och lättillgänglig. , kommuner och övriga berörda myndigheter bör arbeta enligt riskprincipen. Det skulle innebära att fysiska besök görs på adresser och i områden som utmärker sig, där det finns misstanke om felaktig folkbokföring exempelvis där ovanligt många finns folkbokförda eller där omsättningen av folkbokföring är stor. Det bör ses över hur regelverk och tillämpning bör förändras och hur berörda myndigheter effektivt kan säkerställa att de som inte verifierats i folkräkningen inte längre får ta del av de bidrag och andra välfärdsförmåner som kopplas till folkbokföringen. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 anförs att ett utbrett bidragsfusk genom nyttjande av falska identiteter har uppmärksammats . avsätter därför medel i budgeten för att påbörja en omfattande folkräkning. Det har införts en sekretessbrytande bestämmelse i form av en uppgiftsskyldighet som möjliggör ett elektroniskt utlämnande av vissa uppgifter från beskattningsdatabasen till folkbokföringsverksamheten via medium för automatiserad behandling. Förordningsändringen trädde i kraft . För att ytterligare effektivisera informationsutbytet inom infördes ömsesidiga uppgiftsskyldigheter i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet mellan å ena sidan verksamheterna beskattning, folkbokföring och id-kort och å andra sidan den brottsbekämpande verksamheten. Dessa åtgärder skapar ett effektivare och mer ändamålsenligt informationsutbyte inom , vilket bl.a. ger bättre förutsättningar för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Det pågår vidare ett flertal arbeten och utredningar för att ytterligare stärka kvaliteten i folkbokföringen både hos och inom Regerings-kansliet. Utskottet finner inte skäl att föregripa regeringens arbete och avstyrker motionsförslagen. Utvärdering av utjämningsordningen med Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att för-handlingar inleds med efter det att en utvärdering gjorts av den utjämningsordning som finns avtal mellan och . gjorde ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2011/12:SkU13, rskr. 2011/12:170) om att förhandlingar bör inledas med i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . För att möjliggöra ett ställningstagande i frågan pågår ett gemensamt arbete med för att utvärdera den utjämningsordning som finns avtal mellan och om vissa skattefrågor. Arbetet sker i linje med de förutsättningar som anges i avtalet och bedömdes i regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder kunna slutföras (skr. 2019/20:75). Arbetet har dock fördröjts med anledning av spridningen av covid-19, vilket också innebär att arbetet bedöms inte kunna slutföras . När utvärderingen är klar kan ställning tas till om det utjämningsbelopp som överförs från till till sin storlek är tillräckligt för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och konstaterar att tillkännagivandet, mot bakgrund av det regeringen redovisat, inte är slutbehandlat. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag. Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag till ändrade regler på olika områden och tillstyrker som en följd av detta att de lagförslag som lagts fram av regeringen antas av . Under beredningen behöver dock ett par lagtekniska justeringar göras. Utskottet har berett regeringens förslag i proposition 2019/20:190 om införande av ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp i sitt betänkande 2020/21:SkU5 som justerades . beslutade i enlighet med utskottets förslag. Ändringarna i 3 kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) som görs med detta beslut behöver beaktas i finansutskottets beredning av budgetpropositionen där regeringen också föreslår ändringar i samma paragraf, men utan att ta hänsyn till förslaget i proposition 2019/20:190. Vidare har utskottet blivit uppmärksammat av på att det i regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) samt regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1245) om särskilda ordningar för mervärdesskatt för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster, som lämnats i proposition 2019/20:122 Ändrade mervärdesskatteregler vid e-handel mellan företag och konsumenter, behövs vissa marginella kompletteringar. Utöver detta behöver ikraft-trädandet av lagändringarna i samma proposition flyttas fram till för att anpassas till beslut om fattats i EU. Ändringarna är av så enkel beskaffenhet att det inte behövs något yttrande från Lagrådet. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens inkomstberäkning och preliminära inkomstberäkningar och avstyrker motionsförslagen om att godkänna , , respektive inkomst-beräkningar. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen föreslår (punkt 5 och 6) att godkänner den beräkning av statsbudgetens inkomster som regeringen redovisar och de preli-minära inkomstberäkningar som regeringen redovisar . , föreslår i sina partimotioner att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i parti-motionerna 2020/21:3422 av och m.fl. (båda M) yrkandena 4 och 5, 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6. Utskottet har i de föregående avsnitten tillstyrkt regeringens förslag och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet tillstyrker att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statsbudgetens inkomster godkänns. Oppositionspartiernas inkomstberäk-ningar avstyrks. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (S), (SD), (S), (V), (SD), (S), (KD), (S), Gulan Avci (L), (SD), (MP), (M), (M) och (M). Skattefrågor i budgetpropositionen (M) (M), (M), (M) och (M) anför: vill sänka skatten för dem som arbetar. Det ska löna sig bättre att slita och arbeta. Hårt arbetande människor måste få behålla mer av sin egen lön. Vi sänker skatten för att det är rätt; det ökar sysselsättningen, och vi gör det för att det är rättvist att en ansträngning lönar sig. Januaripartierna har sänkt eller vill sänka flera skatter och införa och förstärka ett stort antal skatteavdrag. Dessa förslag ökar dock komplexiteten i skattesystemet och väntas ge få nya jobb. Sysselsättningseffekten är mycket begränsad. har de genomfört skattehöjningar för att finansiera delar av sänkningarna. Dessa höjningar har mycket små effekter på miljön, men krånglar till och fördyrar vardagen för svenska folket desto mer. Skattesystemet behöver uppfattas som rättvist och legitimt samt vara enkelt att förstå för att människor och företag ska uppmuntras att följa det. Medborgarna ska i alla lägen kunna veta att deras skattepengar används på ett effektivt sätt och prioriteras till de områden där resurserna gör mest nytta. Att ge valuta för skattepengarna handlar både om att det offentliga ska leva upp till de förväntningar vi har rätt att ställa och om att utgifterna – och i förlängningen skatterna – inte blir för höga. Vår budgetmotion innehåller en omfattande jobbskattereform där skattesänkningar utan syfte avskaffas. Syftet är att i stället ge plats åt den enkla men effektiva principen att det alltid ska löna sig att arbeta i . Vi är och har alltid varit för att skattetrycket sänks. Förslaget om en skattereduktion i stödområde A och B gör systemet mer komplext och förväntas inte leda till några nya jobb alls, och ska därför dras tillbaka. Förslaget om ett förvärvsavdrag som beskrivs som både en stimulans och en jobbskapande åtgärd är dåligt konstruerat för båda syftena och ska därför dras tillbaka. Jobbeffekterna är sannolikt mycket begränsade och dessutom gör ett ytterligare avdrag skattesystemet än mer komplicerat. Förslaget om en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att kompensera för ökade kostnader under krisen såsom inköp av cykel på har åtminstone två problem. Dels är skatten retroaktiv 2022 och kan varken förväntas bidra med en ekonomisk stimulans eller ökade drivkrafter att arbeta . Dels sker det en tidig utfasning av reduktionen, vilket leder till att många löntagare i ganska breda inkomstlägen får en högre marginalskatt. Vi säger nej till en tillfällig skattereduktion. Rutavdraget är en framgångsrik reform som gjort framför allt städtjänster i hemmet vita. Vi är därför positiva till att taket i rutavdraget höjs ytterligare. Politiken ska dock vara försiktig när den utvidgar avdragsmöjligheterna, och det ska finnas mycket goda skäl för att en tjänst ska gynnas. Vi anser att skälen inte är tillräckligt starka för att de fyra tjänster som regeringen föreslår ska omfattas. Den nedsatta momsen för naturguider och för mindre reparationer ökar komplexiteten i skattesystemet och gynnar branscher som påverkats positivt av coronakrisen. Vi anser inte att en differentierad momssats för specifika branscher ska införas eftersom det inte är politikens uppgift att peka ut vilka branscher som ska växa, och därför bör momsen på dessa tjänster återställas till . Regeringens förslag till en tillfällig skattereduktion för investeringar riskerar att öka osäkerheten och kommer inte heller att göra särskilt stor skillnad. Vi avvisar förslaget och föreslår i stället en permanent sänkning av bolagsskatten för att öka de privata investeringarna. Vi föreslår också en förstärkning av jobbskatteavdraget med som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, med fokus på låga och medelstora inkomster. Alla som jobbar får sänkt skatt, och alla som jobbar heltid får .