yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrad beräkning av förmånsvärdet av fri kost. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om att införa en skattereduktion för fysiska personer för förvärvsinkomster och avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M), 3 (V) och 4 (KD). Regeringen bedömer bl.a. till följd av den gröna skatteväxlingen att en skattereduktion för fysiska personer med förvärvsinkomster bör införas. Skattereduktionen bör som huvudregel uppgå till per person och år och utgå för samtliga inkomster i inkomstslaget tjänst, dvs. både arbetsinkomster och inkomster från socialförsäkringsförmåner. Det kommande förslaget bör träda i kraft . En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktionen är att den ska kunna fungera som ett incitament att komma ut i heltidsarbete. Skattesänkningar riktade främst mot låga och medelhöga inkomster kan antas påverka den privata konsumtionen mer jämfört med andra typer av skattesänkningar. Skattereduktionen kan även bidra till att stärka hushållens ekonomiska trygghet. Även inkomster av näringsverksamhet, som t.ex. kan komma från en enskild firma eller ett handelsbolag, bör omfattas. Det saknas däremot anledning att låta reduktionen omfatta inkomster av kapital. För att skattereduktionen ska kunna fungera som ett incitament att komma ut i heltidsarbete behöver en infasning av skattereduktionens storlek göras. För att bestämma hur infasningen ska utformas måste en avvägning göras mellan att skattereduktionen ska komma så många som möjligt till del som den ska kunna fungera som ett incitament att komma ut i arbete. Det föreslås därför att infasningen påbörjas vid en beskattningsbar förvärvsinkomst om , vilket ungefär motsvarar den inkomstnivå då en person med enbart arbetsinkomster börjar betala skatt. Hela skattereduktionen bör ges vid en beskattningsbar förvärvsinkomst om , vilket ungefär motsvarar inkomsten av de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. Skattereduktionen utformas därmed på ett sätt som gör att alla som arbetar heltid får samma skattesänkning om 2021. Regeringen lämnade en proposition till om skattereduktion för förvärvsinkomster och en utvidgad tidsgräns för expert-skatt (prop. 2020/21:37) som föreslås träda i kraft . föreslår i sin partimotion 2020/21:3422 av och yrkandena 4 och 5 i denna del att förslaget om förvärvsavdrag dras tillbaka. Förslaget om ett förvärvsavdrag som beskrivs som både en stimulans och en jobbskapande åtgärd är dåligt konstruerat för båda syftena. Skattesänkningen är 2021 när behovet av stimulanser är som störst, och stiger till 2023 när lågkonjunkturen förväntas vara över. Värre är dock att sänkningen inte ökar utbytet av att arbeta, eftersom skattesänkningen är lika stor för den som lever på bidrag som för den som arbetar. Jobbeffekterna bedöms därför vara mycket begränsade. Dessutom gör ett ytterligare avdrag att skattesystemet blir än mer komplicerat. anför i sin partimotion 2020/21:3170 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att de medel som regeringen anslår till ett nytt jobbskatteavdrag används för att sänka skatten lika mycket i kronor på alla inkomster vilket enligt innebär att skattereduktionen är utfasad vid inkomster . anför i sin partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att prioriterar en egen bred skattesänkning för alla, med en dubbelt så stor sänkning för dem med inkomst av arbete eller pension jämfört med dem med försäkringsinkomster. anför att det främjar drivkrafter till jobb också långsiktigt. Regeringen har inlett en kraftfull grön skatteväxling, där höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Som en del i den gröna skatteväxlingen föreslår regeringen en skattereduktion för fysiska personer med förvärvsinkomster. Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion för förvärvsinkomster bör införas och avstyrker motionsförslagen. Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om att införa en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av covid-19-pandemin. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M) och 4 (KD). Regeringen anser att en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster bör införas för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för beskattnings-åren 2021 och 2022. Pandemin har drabbat och världen hårt. Hela det svenska samhället har kraftsamlat för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19. En viktig del i att minska smittspridningen har varit att hålla avstånd och att ha få nära kontakter. I många verksamheter måste man befinna sig på sin arbetsplats, t.ex. om man har jobb inom servicesektorn eller arbetar inom vård och omsorg. För att färdas så säkert som möjligt är det viktigt att undvika trängsel under resan till arbetsplatsen. har därför rekommenderat att så många som möjligt arbetar hemifrån och att man vid resor till arbetet i första hand går, cyklar eller använder andra färdmedel än kollektivtrafiken. För att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin bör en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster införas. Skattereduktionen ska ha en tydlig låginkomsttagarprofil och vara helt utfasad vid arbetsinkomster som uppgår till högst . Skattereduktionen utgör både en kompensation och en konjunkturstimulans som i sin tur ska bidra till att få fler i arbete och ge fler arbetade timmar. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som kan träda i kraft . föreslår i sin partimotion 2020/21:3422 av och yrkandena 4 och 5 i denna del att förslaget om en tillfällig skattereduktion för att hantera arbetskostnader dras tillbaka. anför att skattereduktionen för att kompensera för ökade kostnader under krisen såsom för inköp av cykel på åtminstone har två problem: dels är skatten retroaktiv 2022 och kan varken förväntas bidra med en ekonomisk stimulans eller ökade drivkrafter att arbeta , dels sker det en tidig utfasning av reduktionen, vilket leder till att många löntagare i ganska breda inkomstlägen får en högre marginalskatt. Skattesänkningen skulle alltså kunna leda till färre antal arbetade timmar och därmed minskade skatteintäkter och ett sämre utbud av exempelvis läkare och sjuksköterskor i vården. anser i sin partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att det jobbskatteavdrag som finns i regeringens budgetproposition är illa utformat och inte ger de drivkrafter till arbete och det stöd till konjunkturen som det skulle kunna om det betalades ut tidigare. prioriterar därför sin egen breda skattesänkning för alla, med en dubbelt så stor sänkning för dem med inkomst av arbete eller pension jämfört med dem med försäkringsinkomster. Det är viktigt att underlätta för människor att följa rekommendationer för att minska smittspridningen av sjukdomen covid-19. Utskottet anser att en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster är ett lämpligt sätt att kompensera för de ökade arbetskostnader som pandemin orsakar. Utskottet delar därför regeringens bedömning i fråga om att en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin bör införas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utvidgad tidsgräns för expertskatt Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om en utvidgad tidsgräns för expertskatt och avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M) och 3 (V). Bakgrund och gällande rätt Bestämmelserna om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner innebär att av deras lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån av arbete är skattefria. Detta gäller bara om arbetet avser • specialistuppgifter med en sådan inriktning eller på en sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet • kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifter med en sådan inriktning eller på en sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet eller • företagsledande uppgifter eller andra uppgifter som medför en nyckelposition i ett företag. Dessutom krävs att arbetsgivaren hör hemma i eller är ett utländskt företag med ett fast driftsställe i , att arbetstagaren inte är svensk medborgare och att arbetstagaren inte har varit bosatt eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som föregått det kalenderår då arbetet påbörjas. kompletterades ovanstående regler med en förenklings-regel. Den innebär att villkoren för den lägre beskattningen alltid ska anses vara uppfyllda om den lön och annan ersättning som arbetstagaren får över-stiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. Det innebär att skattelättnaden ges utan någon prövning av den skatt-skyldiges kvalifikationer eller av arbetsgivarens associationsform. Prisbas-beloppet för uppgår till . Vistelsen i ska vara avsedd att pågå i högst . Regeringen anser att skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckel-personer bör utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla under högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Det kommande förslaget bör enligt regeringen träda i kraft . Syftet med reglerna om skattelättnad för experter, forskare och andra nyckelpersoner (de s.k. expertskattereglerna) är att stärka internationella konkurrenskraft, öka incitamenten för internationella företag att välja för nyetableringar och stimulera företag att förlägga eller behålla bl.a. koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . Ett annat syfte är att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. Det är mot bakgrund av pandemins effekter på ekonomin särskilt viktigt att kan attrahera experter, forskare och andra nyckelpersoner när verksamheterna drar igång igen. expertskatteregler behöver vara konkurrenskraftiga för att syftet med reglerna ska uppnås. För att stärka konkurrenskraft bör tidsgränsen för expertskatt i större utsträckning motsvara de tidsgränser som gäller i andra länder i , exempelvis och . Skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner bör därför utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla under högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Regeringen lämnade en proposition till om skattereduktion för förvärvsinkomster och en utvidgad tidsgräns för expertskatt (prop. 2020/21:37) som föreslås träda i kraft . anför i sin partimotion 2020/21:3422 av och yrkandena 4 och 5 i denna del att bör göra mer för att locka hit högkvalificerad arbetskraft genom att bl.a. reformera expert-skatten. säger i sin partimotion 2020/21:3170 av m.fl. yrkandena 5 och 6 nej till lättnader i expertskatten. Utskottet anser att det är viktigt att har konkurrenskraftiga regler för experter, forskare och andra nyckelpersoner och att tidsgränsen i större utsträckning motsvarar andra länders tidsgränser. Vidare delar utskottet regeringens bedömning i fråga om en utvidgad tidsgräns för expertskatt och avstyrker motionsförslagen. Ändrade regler för kostförmån i särskilda fall Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Regeringen anser att det bör införas skattefrihet för förmån av kost i särskilda fall. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla förmåner som lämnas efter . Under spridningen av sjukdomen covid-19, och vid bekämpningen av skogsbränderna 2018, har det visat sig vara vanligt förekommande att matgåvor lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd. I vissa fall har den skänkta maten samlats in av arbetsgivare och sedan distribuerats vidare till arbetstagare på ett sådant sätt att bestämmelserna om beskattning av förmån av fri kost som erhålls på grund av tjänst har aktualiserats. Det bedöms inte vara rimligt att denna typ av matgåvor förmånsbeskattas. För att regelsystemet ska bli enkelt, tydligt och förutsebart bör det därför införas en bestämmelse som undantar förmån av kost i sådana situationer från beskattning. Skattefriheten bör gälla under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och att måltiden lämnas utan krav på motprestation. Det är viktigt att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral. Utskottet har därför tidigare bl.a. i betänkande 2019/20:SkU20 uttalat att det av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst inte har funnit skäl att se över förutsättningarna för undantag från förmånsbeskattningen inom den nationella insatsverksamheten eller för vårdpersonal inom äldreomsorgen. Utskottet noterar att regeringen i en extra ändringsbudget som lämnades föreslår ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Hela det svenska samhället har utsatts för hårda prövningar under sjukdomen covid-19. Mot bakgrund av det stöd och den uppskattning som allmänheten har visat vissa anställda i form av matgåvor under spridningen av covid-19 finner utskottet det lämpligt att göra undantag från förmånsbeskattning av fri kost. Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Justerad beräkning av bilförmån Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en justering bör göras av beräkningen av bilförmån. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). Regeringen anser att schablonberäkningen för att fastställa värdet av bilförmån bör justeras för att bättre spegla kostnaden av privat bilinnehav och för att inte premiera innehav av fossildrivna bilar. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen fr.o.m. det datumet. En grundläggande princip i skattelagstiftningen är principen om en likformig och neutral beskattning. Det innebär bl.a. att skatteuttaget ska vara detsamma oavsett om arbetsersättning utgår i form av kontant lön eller en förmån, som exempelvis förmån av fri bil. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på ett visst schabloniserat sätt. Avsikten är att förmånsvärdet i princip ska motsvara kostnaderna för en motsvarande privatägd bil, exklusive drivmedel. resulterar dock schablonen i ett förmånsvärde som för de allra flesta bilmodeller klart understiger marknadsvärdet. Detta innebär att skattesystemet premierar fossildrivna bilar i förhållande till andra varor och tjänster. Det innebär likaså ett skattemässigt gynnande av bilförmån i förhållande till kontant lön. Schablonberäkningen för bilförmån bör därför justeras i syfte att bättre avspegla ett marknadsvärde. Detta bör ske genom att två delkomponenter i beräkningen – det ränterelaterade beloppet och det prisrelaterade beloppet – ändras. Förslaget påverkar inte den befintliga miljöstyrningen i beskattningen av bilförmån. Den permanenta nedsättningen av det förmånsgrundande priset för miljöanpassade bilar kommer alltså att finnas kvar. avvisar i sin partimotion 2020/21:3422 av och yrkandena 4 och 5 i denna del förslaget om att försämra bilförmånen. säger i sin partimotion 2020/21:3128 av m.fl. yrkandena 3 och 4 i denna del nej till justerad förmåns-beskattning av tjänstebil. anför att en del arbetsgivare erbjuder anställda möjligheten att växla lön mot tjänstebil, vilket innebär att bilen leasas av arbetsgivaren mot att arbetstagaren får lägre lön. Därefter förmånsbeskattas arbetstagaren för bilen som löneförmån. Regeringens förslag om ett kraftigt ökat förmånsvärde innebär att ett antal arbetstagare, som i många fall är beroende av bilen, får en kraftigt höjd skatt. anför i sin partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att förmånssystemet snedvrider valet mellan privatägd bil och förmånsbil, som många inte har möjlighet att få tillgång till en förmånsbil via sin arbetsgivare. Dock är möjligheten till förmånsbil viktig för många småföretagare, och en stor del av nybilsförsäljningen sker via förmånssystemet. Det är skäl till att inte förändra systemet för snabbt, att förändringar görs på ett klokt sätt och också balanseras med andra åtgärder. föreslår därför att en större del av skattehöjningen betalas av de som har förmånsbilar som är värda över 7,5 prisbasbelopp (ca ). De dyra förmånsbilarna körs i stor utsträckning av höginkomsttagare i storstäder, där fler alternativa transportmedel finns. Därmed anser att det är rimligt att dessa bär en större del av skatteförändringen. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att man undviker att skattemotiverade förmåner uppkommer. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon. Avsikten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil. Utskottet anser även att det är väsentligt att beakta både miljö- och fördelningspolitiska aspekter av sådana regelverk. Utskottet delar regeringens bedömning att beräkningen för att fastställa värdet av bilförmån bör justeras för att bättre spegla kostnaden för ett privat bilinnehav och för att inte premiera innehav av fossildrivna bilar. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Vissa ändrade åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget bör ändras 2023 från 65 till . Regeringen bedömer att åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget bör ändras 2023 från 65 till . Avgifter enligt socialavgiftslagen bör betalas t.o.m. det år mottagaren av ersättningen fyller . bör åldersgränserna kopplas till riktåldern för pension, vilket innebär en ändring 2026 från 66 till . De kommande förslagen bör träda i kraft respektive . För att pensionsnivåerna ska kunna upprätthållas även när medellivslängden ökar behöver arbetslivet förlängas. För att uppnå långsiktigt trygga och höjda pensioner har Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, enats om en rad åtgärder för att förbättra pensionssystemet. I syfte att förlänga arbetslivet och på så vis höja pensionerna har Pensionsgruppen även enats om stegvisa justeringar av åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem, och att därefter koppla alla åldersgränser till medellivslängdens utveckling. När nuvarande åldersgränser i pensionssystemet justeras bör även åldersgränserna i närliggande skatte- och avgiftssystem ses över. Inledningsvis bör därför åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget ändras från 65 till och kopplas till riktåldern för pension vilket innebär en ändring 2026 från 66 till . Socialförsäkringssystemet finansieras främst av avgifter. När de pensionsrelaterade åldersgränserna för bl.a. sjukersättning och arbetslöshetsersättning ändras och rätten att ta del av dessa trygghetssystem förlängs, behöver också reglerna för finansiering av trygghetssystemen ändras. Avgifter enligt socialavgiftslagen bör därför betalas t.o.m. det år mottagaren av ersättningen fyller 66 respektive . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget bör ändras 2023 från 65 till och att avgifter enligt socialavgiftslagen bör betalas t.o.m. det år mottagaren av ersättningen fyller . Bred skattesänkning för jobb och pension Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en bred skattesänkning för jobb och pension. Jämför avvikande mening 4 (KD). anför i sin partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkande 5 och 6 i denna del att , förutom att säga ja till den skattesänkning på som görs i budgetpropositionen, även föreslår att skatten sänks med ytterligare av inkomsten för personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster. För de med arbetslöshetsförsäkring, föräldrapenning samt sjuk- och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor: av inkomsten. På det här sättet får både arbetstagare och den som får ersättningar eller bidrag en skattesänkning, men den är större för arbetstagaren, vilket bidrar till att göra det mer lönsamt att arbeta. Budgetpropositionen innehåller flera skatteförslag som utskottet tillstyrker och som innebär att inkomstskatten sänks. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget om en bred skattesänkning för jobb och pension. Skiktgräns för statlig skatt Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om en ändrad skiktgräns för statlig skatt. Jämför avvikande mening 3 (V) och 4 (KD). Bakgrund och gällande rätt Den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, den s.k. värnskatten, avskaffades . Från och med beskattningsår 2020 finns bara en skiktgräns, och den uppgår till för . På den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger 523 200, dvs. , är den statliga inkomstskatten . föreslår i sin partimotion 2020/21:3170 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del höjd skatt för höginkomsttagare och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. föreslår att två nya skiktgränser för statlig inkomstskatt införs. Dessa innebär ett påslag om på inkomster och ett ytterligare påslag på inkomster . föreslår att jobbskatteavdragen trappas av på inkomster och föreslår att brytpunkten för statlig inkomstskatt sänks till . föreslår i sin partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkandena 5 och 6 i denna del att skiktgränsen för statlig skatt höjs till . Utskottet anser att utgångspunkten för när statlig inkomstskatt ska utgå ska vara den som slogs fast vid skattereform: att det endast ska finnas ett skikt för statlig inkomstskatt. Vid tiden för reformen bedömdes en lämplig nivå vara . Utskottet anser att detta är en lämplig nivå och anser inte att det finns skäl att ändra beräkningsgrunden för skiktgränsen. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om jobbskatteavdrag. Jämför avvikande mening 1 (M) och 4 (KD). Jobbskatteavdrag är en skattelättnad i form av en skattereduktion grundad på arbetsinkomster. Storleken på jobbskatteavdraget beror på hur stora arbetsinkomsterna är och om personen har fyllt eller inte vid årets ingång. Fysiska personer som varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret har rätt till skattereduktion för arbetsinkomster. Med arbetsinkomster menas sådana inkomster av anställning eller av annat förvärvsarbete som anges i vissa uppräknade paragrafer i 67 kap. 6 § IL som i sin tur hänvisar till 59 kap. socialförsäkringsbalken. Med arbetsinkomst menas även inkomster från en aktivt bedriven självständig näringsverksamhet utomlands. När man beräknar skattereduktionen ska tjänsteinkomsterna minskas med kostnader som dragits av i inkomstslaget tjänst. Överskottet i inkomstslaget näringsverksamhet ska minskas med sjukpenning hänförlig till inkomster av annat förvärvsarbete. Arbetsinkomsterna ska också minskas med allmänna avdrag enligt 62 kap. IL och sjöinkomstavdrag enligt 64 kap. IL. Jobbskatteavdragets storlek är olika beroende på åldern. För dem som vid beskattningsårets ingång fyllt är jobbskatteavdraget högre än för dem som är yngre. För att beräkna jobbskatteavdraget för personer som inte fyllt vid beskattningsårets ingång utgår man från prisbasbeloppet, arbetsinkomsten, grundavdraget och skattesatsen för inkomstskatt. Reduktionen varierar därför mellan åren eftersom prisbasbeloppet ändras, och mellan personer eftersom skattesatsen för den kommunala inkomstskatten skiftar från kommun till kommun. Procentuellt är reduktionen högre i de låga inkomsterna. Jobbskatteavdraget räknas endast av mot den kommunala inkomstskatten.