yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — Utskottet konstaterar att regeringen har tillsatt en utredning av hur ett nytt system för beskattning av tung vägtrafik kan utformas, som bl.a. ska bidra till att klimat- och miljömålen uppnås samt förbättra kontrollen av regelefter-levnaden inom yrkestrafiken. Utskottet anser inte att detta arbete ska före-gripas och avstyrker motionsförslagen. Förmånligare villkor för återbetalning av fordonsskatt för husbilar vid avställning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag på förmånligare villkor för återbetalning av fordonsskatt vid avställning av husbilar. Bestämmelser om fordonsskatt finns i vägtrafikskattelagen (2006:227) och i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Den nuvarande fordonsskatten enligt vägtrafikskattelagen för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar är baserad på fordonets uppmätta eller beräknade koldioxidutsläpp. Miljöstyrningen i fordonsskatten har skärpts ytterligare genom införandet av det s.k. bonus–malus-systemet. I vägtrafikskattelagen finns också bestämmelser om viktbaserad fordonsskatt för tunga lastbilar och bussar, traktorer, släpvagnar m.m. Bestämmelser om fordonsskatt för äldre personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar som fortfarande har en viktbaserad skatt finns i lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt (2006:228). Husbilar som blivit skattepliktiga eller senare och som är av fordonsår 2018 eller senare omfattas av bonus–malus-systemet. Huvudmotivet för bonus–malus-systemet är att öka andelen miljö-anpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp. Tanken är att systemet ska komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Bonus–malus-systemet innebär att den som förvärvar ett fordon med låga utsläppsvärden premieras med en bonus vid anskaffningen medan den som väljer att köpa ett fordon med högre utsläpp får betala ett förhöjt koldioxidbelopp under fordonets första . Det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut från det att fordonet blir skattepliktigt (2 kap. 9 a § vägtrafikskattelagen). För tid därefter gäller för husbilar som omfattas av bonus–malus-systemet samma regler för beräkning av koldioxidbeloppet som för husbilar som blivit skattepliktiga före . Det följer av 2 kap. 1 § vägtrafikskattelagen att fordon som är avställda inte är skattepliktiga. Fordonsskatt tas bara ut för den tid då fordonet är skatte-pliktigt, men om skatteplikt föreligger under en del av en kalendermånad är huvudregeln att skatt tas ut för hela månaden (2 kap. 13 § första stycket väg-trafikskattelagen). Fordonsskatt tas dock ut per dag under vissa förut-sättningar (2 kap. 13 § andra stycket vägtrafikskattelagen). Bestämmelserna om beskattning per dag gäller bara i fråga om fordon med en skatt om . För sådana fordon gäller att skatt tas ut per dag under den månad då skatteplikten första gången inträder eller om skatteplikten upphör av annan anledning än avställning. Om ett sådant fordon har varit avställt och avställningstiden har omfattat minst eller om fordonet har gått över till en ny ägare , tas skatt ut för dag under den månad då avställningen började eller upphörde. Regeringen föreslår (punkt 27) att för husbilar av fordonsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga eller senare ska den tid som en avställning minst måste vara för att medföra lägre fordonsskatt sänkas från 15 . Det gäller dock bara för avställningsperioder som påbörjas från det att husbilen blir skattepliktig , dvs. då det förhöjda koldioxidbeloppet i bonus–malus-systemet tas ut. Ändringarna ska enligt regeringens förslag träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande vid bestämmande av fordonsskatt för fordon som har ställts av före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för fordonsskatt som avser tid före ikraftträdandet. Regeringen anför att husbilar skiljer sig från andra fordon genom att de inte enbart är fordon för person- och godsbefordran, utan även används som boende- och fritidsfordon. Många husbilsägare missgynnas av dagens regler då användningsmönstret för husbilar är annorlunda än för andra fordon som kortare avställningsperioder med medföljande begränsning av skatteuttaget inte medges. Den nya EU-gemensamma testmetoden (worldwide harmonised light vehicles test procedure, förkortad WLTP) leder generellt till högre uppmätta utsläppsvärden. Effekten på beskattningen av WLTP på husbilar är betydligt större än vad som kunde antas när bonus–malus-systemet infördes. Regeringen anser mot denna bakgrund att det finns skäl att ändra reglerna för återbetalning av skatt för husbilar (personbil klass II) vid avställning. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag på förmånligare villkor för återbetalning av fordonsskatt vid avställning av husbilar och tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att trängselskatt ska börja tas ut i samband med att Marieholmstunneln öppnar för trafik. Jämför avvikande mening 2 (SD). Regeringen anför att har beslutat att trängselskatt ska tas ut för resor genom Marieholmstunneln i (prop. 2019/20:30, bet. 2019/20:SkU16, rskr. 2019/20:176). Syftet med förändringen är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Av regeringens proposition 2019/20:30 framgår att förslaget att ta ut skatt för resor genom Marieholmstunneln bedöms medföra i ökade årliga bruttoskatteintäkter jämfört med om passagerna är skattefria. Vidare framgår att skatteintäkterna bedöms öka med jämfört med nuvarande intäkter. Eftersom det inte var möjligt att säga när tunneln skulle öppna för trafik föreslogs lagändringarna gälla den dag som regeringen bestämmer. Regeringen avser att besluta att trängselskatt ska börja tas ut i samband med att Marieholmstunneln öppnar för trafik, vilket bedöms ske /21. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkadena 3 och 4 i denna del anför motionärerna att det är värdefullt att genom att möjliggöra för fler resvägar skydda resenärerna men även all personal som jobbar inom kollektivtrafiken, från att sitta på överfulla bussar och tunnelbanor. För att öka incitamenten att välja ett annat färdmedel föreslår motionärerna att trängselskatten pausas . har beslutat att trängselskatt kan tas ut för resor genom Marie-holmstunneln i i samband med att tunneln öppnar för trafik. Utskottet delar regeringens bedömning att trängselskatt ska tas ut när så sker. Utskottet anser inte att trängselskatten nu bör pausas och motionsförslaget avstyrks därför i denna del. Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el i mindre anläggningar bör utvidgas genom höjda effektgränser, och att skattenedsättningen i form av avdrag för förnybar el, inklusive solel, bör utvidgas till fullständig skattebefrielse med en motsvarande höjning av effekt-gränserna och träda i kraft . Regeringen bedömer att undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el i mindre anläggningar bör utvidgas genom höjda effektgränser. Därutöver bör skattenedsättningen i form av avdrag för förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse med en motsvarande höjning av effektgränserna. I linje med regeringens ambition att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk avser regeringen att återkomma med förslag på andra ändringar i bestämmelserna om skattenedsättning och undantag från skatteplikt. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag . Det kommande förslaget bedöms kunna träda i kraft . Utskottet delar regeringens bedömning att undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el i mindre anläggningar bör utvidgas genom höjda effektgränser, samt att skattenedsättningen i form av avdrag för förnybar el, inklusive solel, bör utvidgas till fullständig skattebefrielse med en mot-svarande höjning av effektgränserna. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att avskaffa flygskatten och skatten på avfallsförbränning. Utskottet avstyrker vidare förslag på att införa skatt på handels-gödsel. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller någon annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsument-prisindex. biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor två reservationer till finansutskottets förslag till riksdags-beslut. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skulle återkomma med ett förslag om att avskaffa flygskatten från . anförs (punkt 32) att flygets klimatpåverkan ska minska, att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas och att ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter ska tas fram. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Vidare har partierna i avtalet enats om att förstärka insatser för den biologiska mångfalden (punkt 39). Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21). Beskattningen av handelsgödselkväve bedömdes ha haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. Regeringen tillsatte 2018 en utredning för att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och med uppdrag att bl.a. föreslå hur övergödning effektivt kan minskas (dir. 2018.11). (M 2018:02) överlämnade betänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) till regeringen. Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och att föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnads-effektiva åtgärder. Utredningens förslag bereds i Regerings-kansliet. En ny punktskatt på avfall som förbränns infördes (prop. 2019/20:32, bet. 2019/20:SkU12, rskr. 2019/20:91). Skatten tas ut med per ton avfall. är dock skattesatsen nedsatt till per ton avfall och är skattesatsen per ton avfall. Lagen innehåller även en årlig omräkning av skattesatsen grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Avdrag för skatten får göras för avfall som förs ut från en förbränningsanläggning. Undantag från skatteplikten införs för biobränsle, farligt avfall, animaliska biprodukter samt viss produktion av material som innehåller avfallet eller dess restprodukter. I regleringsbrev gavs myndigheten i uppdrag att utvärdera effekterna av skatten på avfallsförbränning i enlighet med vad som angavs i regeringens proposition. Utvärderingen skulle även omfatta skattens effekter på utsläppen av växthusgaser, effekter för avfallsflöden, effekter för import och export av avfall samt effekter på omställningen till en cirkulär ekonomi och dess effekter för att nå klimatmålen. Vidare skulle utvärderingen omfatta hur investeringar i produktionskapacitet i avfallsförbränningssektorn påverkas. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I partimotion 2020/21:3422 av och (båda M) yrkandena 4 och 5 i denna del föreslås att flygskatten pausas. Också i partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 i denna del anförs att flygskatten ska avskaffas. föreslår i samma motion även att skatten på avfallsförbränning avskaffas. I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslår motionärerna att en beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 införs, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve höjs jämfört med den gamla skatten. I partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 i denna del föreslår motionärerna att flygskatten tas bort för att stödja flygnäringens återhämtning i spåren av pandemin. I samma motion föreslås även att skatten på avfallsförbränning avskaffas. Utskottet anser att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimat-kostnader och att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsu-menterna att välja mer miljövänliga alternativ som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet är därför inte nu berett att tillstyrka förslag om flygskattens avskaffande. Skatten på avfallsförbränning syftar till att på lång sikt uppnå en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering, uppfyllande av mål att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera avfallsförbränningsskatten. Utskottet anser inte att denna utredning bör föregripas och avstyrker förslagen om skattens avskaffande. bereder utredningsförslag till hur övergödning ska motverkas. Utskottet anser inte att detta arbete ska föregripas och avstyrker motionsförslaget om en ny skatt på handelsgödsel. Beskattning av högkoncentrerade e-vätskor Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att undantaget från beskattning för akut toxiska produkter begränsas så att det inte omfattar e-vätskor med en koncentration av nikotin samt att e-vätskor eller andra nikotinhaltiga produkter som förstörts under tillsyn av inte ska utlösa skattskyldighet för lagerhållare. Lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter trädde i kraft . I den undantogs sådana produkter som vid klassificering och märkning enligt förordning (EG) nr 1272/200811 tillhör faroklassen akut toxicitet i farokate-gorierna 1, 2 eller 3 från beskattning. Detta motiverades med att hanteringen av sådana produkter är reglerad i annan lagstiftning och att de inte lagligen får säljas till konsumenter. Undantaget tillstyrktes av Kemikalieinspektionen. Kemikalieinspektionen inkom till med en hemställan om ändring i lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. I hemställan gjorde Kemikalieinspektionen bedömningen att det i vissa fall skulle strida mot att tillämpa de svenska regler som hindrar försäljning till privatpersoner och utvecklade sitt resonemang enligt följande. påbörjade Kemikalieinspektionen en utredning av om de svenska reglerna om försäljning av särskilt farliga kemiska produkter (tillståndsreglerna) strider mot , i detta fall tobaksproduktdirektivet. Vissa e-vätskor som innehåller högre halter av nikotin omfattas av tillståndsreglerna. Dessa regler innebär bl.a. krav på ett särskilt tillstånd för privat hantering av särskilt farliga kemiska produkter. Enligt Kemikalieinspektionen innebär kravet, med hänsyn till de begränsade möjligheterna att få sådant tillstånd, i praktiken ett förbud. Tobaksproduktdirektivet tillåter e-vätskor med ett nikotininnehåll om upp t.o.m. per ml, vilket innebär att frågan om högsta tillåtna nikotinhalt i e-vätskorna får anses harmoniserad genom direktivet. En medlemsstat har därför enligt Kemikalieinspektionen inte rätt att avvika från dessa krav, genom att exempelvis tillämpa nationella bestämmelser som i praktiken hindrar marknadstillträdet för vissa e-vätskor, åtminstone inte utan att anmäla en begränsning eller ett förbud under åberopande av ”specifika förhållanden” i vad gäller e-cigaretter. Kemikalieinspektionens bedömning är därför att de svenska tillståndsreglerna inte kan tillämpas på e-vätskor som omfattas av tobaksproduktdirektivet. Kemikalieinspektionen anser därmed att det inte längre finns något skäl för undantaget. Regeringen föreslår (punkt 21 och 29) att undantaget från beskattning för akut toxiska produkter begränsas så att det inte omfattar e-vätskor med en koncentration nikotin som uppgår till minst 15 men inte överstiger per milliliter vätska. Sådana vätskor benämns ”högkoncentrerade e-vätskor” och beskattas med per liter vätska. Vidare föreslår regeringen att e-vätskor eller andra nikotinhaltiga produkter som förstörts under tillsyn av inte ska utlösa skattskyldighet för lagerhållare. Det skäl för att undanta de aktuella produkterna från beskattning som angavs när lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter infördes finns . Det finns därmed tre frågor att ta ställning till: Ska de aktuella e-vätskorna beskattas? Om de ska beskattas, ska de beskattas högre än övriga e-vätskor? Och om de ska beskattas högre, vilken skattenivå ska de ha? Ingen av remissinstanserna har motsatt sig att de aktuella e-vätskorna över huvud taget ska beskattas, utan de invändningar som har inkommit har rört skattenivån. Tobaksproduktdirektivet omfattar e-vätskor med en koncentration om upp t.o.m. nikotin per milliliter vätska. Regeringen anser att undantaget för akut toxiska produkter i farokategorierna 1, 2 eller 3 bör begränsas så att det inte längre omfattar e-vätskor med en koncentration om upp t.o.m. nikotin per milliliter vätska. Kemikalieinspektionen har föreslagit att ett alternativ är att undantaget för akut toxiska produkter helt stryks. Vätskor med en högre koncentration än nikotin per milliliter vätska omfattas inte av tobaksprodukt-direktivet, varför sådana vätskor i praktiken inte får säljas till privatpersoner. Regeringen anser därför att dessa även fortsättningsvis bör omfattas av undantaget. För en godkänd lagerhållare är en av omständigheterna som utlöser skattskyldighet att varan tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Liknande regler finns både för lagerhållare och upplagshavare i fråga om andra punktskattepliktiga varor. För vissa andra punktskattepliktiga varor finns för upplagshavare undantag från skatteplikt för varor som blivit fullständigt förstörda under tillsyn av . Ett sådant undantag kan exempelvis bli aktuellt om rester från en tillverkningsprocess fortfarande räknas som en skattepliktig vara men i praktiken ändå inte kan säljas. Att förstöra varorna innebär att de tas i anspråk, vilket normalt skulle utlösa skattskyldighet. Upplagshavaren behöver därför ett sätt att bli av med restprodukterna utan att det utlöser skattskyldighet. Genom att varorna förstörs och det sker under tillsyn av försäkras att varorna inte konsumeras. Någon sådan möjlighet finns inte i lagen om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Eftersom definitionen av ”e-vätskor” i lagen omfattar alla vätskor som innehåller nikotin kan det dock inträffa att restprodukter från tillverkning fortfarande uppfyller kraven för att räknas som en skattepliktig e-vätska. Det kan därför finnas ett behov för tillverkaren att kunna förstöra dessa restprodukter utan att det utlöser skattskyldighet. Det skulle även kunna förekomma situationer då det finns ett liknande behov för andra nikotinhaltiga produkter. Regeringen föreslår därför att det införs ett undantag som innebär att e-vätskor eller andra nikotinhaltiga produkter som förstörts under tillsyn av inte utlöser skattskyldighet för godkända lagerhållare. Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Utskottet har i samband med hanteringen av budgetpropositionen prövat frågan om beskattning av elektroniska cigaretter. Utskottet delade då regeringens bedömning att det finns skäl att behandla elektroniska cigaretter på ett likartat sätt som tobaksvaror och att en hög folkhälsoskyddsnivå därmed måste tas i beaktande vid regleringen av elektroniska cigaretter (yttr. 2017/18:SkU1y). I samband med att utskottet beredde regeringens förslag till lag om skatt på elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter delade utskottet också regeringens bedömning när det gäller andra nikotinhaltiga produkter. Regeringens bedömning när det gäller dessa är att det med beaktande av folkhälsoskäl och utifrån likabehandlingsprincipen är svårt att motivera varför andra tobaksfria nikotinhaltiga produkter för konsumtion skulle beskattas på ett annat sätt än elektroniska cigaretter. Utskottet har i övrigt inget att invända mot att e-vätskor eller andra nikotinhaltiga produkter som förstörts under tillsyn av inte utlöser skattskyldighet för lagerhållare. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag. Beskattning av övrig tobak Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på sådan tobak som inte beskattas bör införas och träda i kraft . har remitterat en promemoria med förslag om att införa en skatt på sådan tobak som inte beskattas, Ny punktskatt på övrig tobak (Fi2020/02469/S2). Syftet med förslaget är enligt promemorian framför allt att komma till rätta med de problem som gränsdragningen och skillnaderna mellan skattepliktig röktobak och tobak som inte är skattepliktig medför, och att motverka fusk. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bedöms kunna träda i kraft . Utskottet har inte någon invändning mot de bedömningar som regeringen redovisar. Höjd skatt på alkohol och tobak Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att alkohol- respektive tobaksskatten bör höjas fr.o.m. och avstyrker motionsförslag om att införa höjningen tidigare. Jämför avvikande mening 4 (KD). Regeringen anför att den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Den bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Alkoholskatten utgör därför ett viktigt alkoholpolitiskt instru-ment. Höjd skatt på alkohol bidrar till att uppnå alkoholpolitikens mål och därmed också till att främja en god hälsa i befolkningen. Enligt en undersökning från () minskade den totala alkoholkonsumtionen . Den registrerade delen av alkoholkonsumtionen (försäljning på Systembolaget och restauranger samt folkölsförsäljning) ökade något som den oregistrerade delen (resandeinförsel, smuggling, internethandel och hemtillverkning) minskade. Samma trend kan ses ända . Sedan den senaste höjningen har dock det allmänna prisläget ökat, vilket minskat skattens styrande effekt. Det bedöms därmed finnas både behov av och utrymme för en väl avvägd höjning av alkoholskatten. Regeringen anser därför att alkoholskatten bör höjas fr.o.m. . Regeringen avser återkomma med ett förslag om detta i budgetpropositionen . Regeringen anför att ett övergripande mål för samhället och regeringen är att främja folkhälsan. Pris- och beskattningsåtgärder lyfts i Världshälsoorganisa-tionens ramkonvention om tobakskontroll fram som viktiga och effektiva medel för att sänka tobakskonsumtionen, speciellt bland unga. Den totala tobakskonsumtionen tenderar att minska när priset ökar. Senast tobaksskatten höjdes förutom de årliga indexomräkningarna var . har flera av grannländer höjt skatten, i vissa fall .