yttr · H705JuU4y · 2020-09-17 00:00:00 — Utredaren föreslår ett nytt statligt id-kort som ska utfärdas av . Det nya id-kortet ska utfärdas på ett säkert sätt och vara lätt att kontrollera. På så sätt ska identitetsmissbruk och bedrägerier kunna motverkas. Förslagen finns i betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds nu i . beviljades från EU:s fond för inre säkerhet för att ta fram en ny webbplats med behovsanpassad information för brottsoffer. Brottsoffer ska kunna söka och få information bland annat utifrån vilken typ av brott som de utsatts för, var i rättsprocessen de befinner sig och var de är bosatta. Ett mål med webbplatsen är att brottsoffer ska kunna få relevant och överskådlig information för varje del av processen. De kommer även att kunna hitta information om vilka organisationer som erbjuder stöd för brottsoffer på deras bostadsort. Webbplatsen ska vara klar . Punkten är inte slutbehandlad. När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när en sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas. Regeringen bör också, särskilt om det gått ett flertal år sedan ett tillkännagivande gjordes, redovisa sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade (bet. 2015/16:KU21 s. 21 f.). Utskottets huvudsakliga kritik ligger i att många äldre tillkännagivanden, flera från så långt tillbaka som /15, fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte har vidtagit fler åtgärder med anledning av dessa tillkännagivanden. I några fall, t.ex. när det gäller inbrottsstöld, har också gjort flera tillkännagivanden i frågan, och dessutom tillkännagett när dessa senast bör vara genomförda. Inte heller redovisas på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Denna kritik när det gäller tillkännagivanden som är under beredning omfattar bl.a. följande tillkännagivanden: • arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1, punkt 21, rskr. 2014/15:77) • arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1, punkt 22, rskr 2014/15:77) • ett nytt brott – inbrottsstöld – bör införas med minimistraffet fängelse (bet. 2014/15:JuU14, punkt 26, rskr. 2014/15:138) • regelverket för straffvärdesbestämning ska skärpas och ge uttryck för en strängare syn på flerfaldig brottslighet än vad som är fallet . 2014/15:JuU14, punkt 48, rskr. 2014/15:138.) • försök till häleri ska kriminaliseras (bet. 2014/15:JuU14, punkt 65, rskr 2014/15:138) • polisens arbetsuppgifter ska renodlas (bet. 2014/15:JuU16, punkt 20, rskr. 2014/15:152) • reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet ska skärpas (bet. 2014/15:JuU17, punkt 15, rskr. 2014/15:153) • de åtgärder som vidtagits mot missbruk av pass ska även gälla främlingspass och resedokument, och regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16: JuU25, punkt 3, rskr 2015/16:158) • det ska införas en skyldighet för personer som är dömda för våldsbrott, grova sexualbrott eller grova brott mot närstående att genomgå behandlingsprogram (bet. 2015/16:JuU21, punkt 12, rskr 2015/16:174) • en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder ska införas (bet. 2015/16:JuU18, punkt 30, rskr 2015/16:196) • kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort (bet. 2015/16:JuU20, punkt 55, rskr. 2015/16:197) • ett bättre straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.fl. ska införas (bet. 2016/17:JuU16, punkt 24, rskr 2016/17:211) • tillträdesförbud till butiker (bet. 2016/17:JuU16, punkt 42, rskr 2016/17:211) • tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar (bet. 2016/17:JuU16, punkt 43, rskr 2016/17:211) • upprepade stölder ska ses i ett sammanhang, och påföljderna ska i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten (bet. 2016/17:JuU13, punkt 8, rskr 2016/17:272) • smugglingslagstiftningen ska ses över så att den skärpta synen på vapenbrott får genomslag även vad gäller vapensmuggling (bet. 2016/17:JuU18, punkt 45, rskr 2016/17:223) • en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 31, rskr. 2017/18:92) • en brottsofferportal ska inrättas för de som drabbas av bedrägerier och identitetskapningar (bet. 2018/19:JuU14, punkt 50, rskr 2018/19:182). Utskottet är även kritiskt till att regeringen i flera fall dröjt alldeles för länge med att tillsätta utredningar, vilket bl.a. fått till följd att den efterfrågade lagstiftningen inte kommer att vara på plats . Det rör sig bl.a.om följande tillkännagivanden: • en höjning av straffminimum för våldtäkt av normalgraden från fängelse till fängelse (bet. 2017/18:JuU29, punkt 4, rskr. 2017/18:302) • en skärpning av straffskalan för köp av sexuell handling av barn genom att minimistraffet höjs från böter till fängelse i lägst (bet. 2017/18:JuU29, punkt 8, rskr. 2017/18:302) • en avsevärd skärpning av straffen för brott kopplade till kriminella uppgörelser (bet. 2018/19:JuU11, punkt 48, rskr 2018/19:181) • en skärpning av straffen för den som överlåter narkotika till andra (bet. 2018/19:JuU11, punkt 52, rskr 2018/19:181). När det gäller de två sist nämnda fanns dessa med i de 34-punktsprogram som regeringen presenterade och skulle prioriteras. Trots detta har inga utredningar ännu tillsatts. Vidare anser utskottet att vissa tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade inte bör anses vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandet. Det gäller bl.a. tillkännagivandet om fler områdespoliser och kommunpoliser (bet. 2016/17:JuU1, punkt 12, rskr. 2016/17:90). Den ökning som regeringen hänvisar till är väldigt liten och gäller . Det framgår inte hur utvecklingen ser ut därefter. Inte heller de åtgärder som regeringen redovisar när det gäller tillkännagivandet om mer praktik i polisutbildningen (bet. 2016/17:JuU1, punkt 21, rskr. 2016/17:90) tillgodoser vad efterfrågat. Den omständigheten att på eget initiativ ska pröva om det råder balans mellan teori och praktik innebär inte att utbildningen innehåller mer praktik . Tillkännagivandet bör därför inte stå som slutbehandlat utan som öppet. När det gäller tillkännagivandet om brott mot äldre (bet. 2016/17:JuU1, punkt 35, rskr. 2016/17:90) framgår av tillkännagivandet dels att bör få i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet, dels att arbetet bör redovisas till regeringen. Av regeringens redovisning framgår dock inte att någon sådan årlig redovisning har skett, inte heller varför regeringen inte efterfrågat detta. Tillkännagivandet kan därför inte anses slutbehandlat. Tillkännagivandet avseende åtgärder mot bedrägeribrott (bet. 2016/17:JuU1, punkt 49, rskr. 2016/17:90) innebar bl.a. att en utredning borde tillsättas för att nå en ökad samordning och information mellan myndigheter i arbetet mot id-intrång. Regeringen tillsatte en utredning (ID-kortsutredning) som överlämnade betänkandet Ett säkert statligt id-kort – med e-legitimation (SOU 2019:14). I betänkandet föreslås bl.a. att det införs ett statligt id-kort, vilket skulle kunna minska antalet bedrägerier som begås med hjälp av identitetshandlingar. Enligt utskottet kan tillkännagivandet inte anses slutbehandlat förrän de åtgärder som föreslås i betänkandet är genomförda. Slutligen anser utskottet att det finns ett flertal tillkännagivande som regeringen felaktigt anser som slutbehandlade genom att en utredning tillsatts. Dessa tillkännagivanden kan enligt utskottets mening dock inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar, inte minst mot bakgrund av att regeringen vid tidigare tillfällen lagt ner utredningar. De tillkännagivanden som i detta sammanhang inte bör redovisas som slutbehandlade är följande: • bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis bör omfatta (bet. 2016/17:JuU16, punkt 9, rskr. 2016/17:211) • utvärdering av de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga (bet. 2017/18:JuU18, punkt 6, rskr. 2017/18:175) • utvärdering av möjligheterna att drogtesta barn i syfte att säkerställa att sådana tester kan genomföras i tillräcklig omfattning (bet. 2017/18:JuU18, punkt 8, rskr. 2017/18:175) • ett system med kronvittnen ska utredas (bet. 2018/19:JuU12, punkt 26, rskr. 2018/19:169) • ett system med anonyma vittnen bör utredas (bet. 2018/19:JuU12, punkt 27, rskr. 2018/19:169) • översyn av systemet med bevistalan (bet. 2018/19:JuU15, punkt 7, rskr. 2018/19:170). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (KD), (M), (M), (MP) och (S). skrivelser till regeringen - åtgärder (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S) anför: När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när en sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas. Regeringen bör också, särskilt om det gått ett flertal år sedan ett tillkännagivande gjordes, redovisa sin bedömning av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade (bet. 2015/16:KU21 s. 21 f.). Vi utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. inser vi att en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid. Enligt vår bedömning har regeringen i huvudsak uppfyllt de krav som kan ställas på en redovisning av vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som har beretts av justitieutskottet. När det gäller vissa av de äldre tillkännagivandena, som i några fall gjordes för , kan det dock finnas visst utrymme för förbättringar i redovisningen. I dessa fall bör regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat, tydligare ange när tillkännagivandena kan förväntas bli slutbehandlade. Vi delar inte uppfattningen att ett tillkännagivande inte kan anses vara slutbehandlat förrän de uppdrag som regeringen beslutat om med anledning av tillkännagivandet har slutredovisats. Enligt flera av de aktuella tillkännagivandena ska regeringen utvärdera eller utreda en viss fråga. Regeringen kan därvid enligt vår mening redan genom att t.ex. ge en myndighet i uppdrag att utvärdera eller redovisa en fråga uppfylla den begäran som ett tillkännagivande avser. Den omständigheten att regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål innebär inte heller att en punkt inte kan anses som slutbehandlad. Den skyldighet som regeringen har är, som framgår ovan, att underrätta om man inte har för avsikt att tillgodose önskemål samt om skälen till detta. Dessutom noterar vi att regeringen i budgetpropositionen redovisade flera av de nu aktuella tillkännagivandena som slutbehandlade och att det inte riktades några anmärkningar mot detta vid utskottets beredning av ärendet. skrivelser till regeringen - åtgärder (C, L) (C) och (L) anför: Vi kan instämma i mycket av den kritik som utskottet uttalar när det gäller att flera äldre tillkännagivanden fortfarande inte är slutbehandlade. Däremot är vi tveksamma till den kritik som framförs mot dröjsmål med tillsättande av utredningar. Rör det sig om ett icke tidsatt tillkännagivande som gjort /19 menar vi att det inte objektivt kan ses som ett orimligt dröjsmål om regeringen tillsätter en utredning nästföljande riksdagsår. Detta är inte en fråga som bör tas upp i samband med skrivelse 75 utan en fråga för mer allmän politisk debatt. Vidare är även vi kritiska till att vissa tillkännagivande redovisas som slutbehandlade trots att de utredningar som tillsatts med anledning av tillkännagivandena ännu inte är klara. Det rör sig om följande tillkännagivanden: • utvärdering av de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga (bet. 2017/18:JuU18, punkt 6, rskr. 2017/18:175) • utvärdering av möjligheterna att drogtesta barn i syfte att säkerställa att sådana tester kan genomföras i tillräcklig omfattning (bet. 2017/18:JuU18, punkt 8, rskr. 2017/18:175) • ett system med kronvittnen ska utredas (bet. 2018/19:JuU12, punkt 26, rskr. 2018/19:169) • ett system med anonyma vittnen bör utredas (bet. 2018/19:JuU12, punkt 27, rskr. 2018/19:169) • översyn av systemet med bevistalan (bet. 2018/19:JuU15, punkt 7, rskr. 2018/19:170).