yttr · H805AU1y · 2020-10-23 00:00:00 — plan för att knäcka arbetslösheten innefattar dels konjunkturåtgärder för att pressa tillbaka den arbetslöshet som kommit under coronakrisen, dels strukturella reformer för att lösa problem med utanförskap och låg tillväxt. vill införa ett volymmål för invandringen till som utgår från integrationsförmåga. På samma gång behöver återigen bli möjligheternas land, där man kan börja med nästan ingenting och ta sig nästan hur långt som helst. Ett ja till att stanna i ska också betyda ett ja till att kunna komma in i samhället. Så är det inte alltid . Det behövs en ny integrationspolitik med högre ställda krav och förväntningar och med fokus på språk, jobb och gemensamma värderingar. Alltför många som invandrat till fastnar i bidragsförsörjning. Vi anser att det krävs förändringar av etableringsprogrammet, bl.a. tydligare krav på att lära sig svenska och på att utbilda sig för att möta kraven på svensk arbetsmarknad. Eftersom Arbetsförmedlingens arbete med etableringen inte är tillfredsställande bör de kommuner som vill kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare. Nedan uppmärksammar vi några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och bemöter utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /21:AU1 och 2020/21:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en ram som är lägre än regeringens förslag. Ett volymmål för asylmottagandet skulle innebära minskade utgifter för ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet. Vi avvisar också regeringens förslag om ökade bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande. När det gäller integrationspolitiken föreslår vi bl.a. en utökad samhällsorientering för äldre. uppfattning är att segregation bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar och genom förbättrad integration, och vi avvisar därför förslaget om särskilda medel till åtgärder mot segregation. I linje med detta håller vi inte med utskottet när det gäller behovet av en särskild myndighet för detta område utan anser att Delegationen mot segregation bör läggas ned. Vi håller inte heller med utskottet när det gäller verksamhet. Vi anser att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. En särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet inom andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. Vi anser således fortfarande att bör läggas ned. När det gäller Nationellt centrum för kvinnofrid och kvinnojourerna anser vi att regeringen inte gör tillräckligt. För att dessa verksamheter ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap tillför vi ytterligare medel. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Eftersom nystartsjobben under tidigare kriser har visat sig vara effektiva för att få arbetslösa närmare arbetsmarknaden föreslår vi ökade medel för denna insats till skillnad från vad regeringen och utskottet gör som istället föredrar ytterligare satsningar på extratjänsterna. Arbetslöshetsförsäkringen, liksom bidrags- och ersättningssystem över huvud taget, bör enligt vår mening präglas av en tydlig arbetslinje. Ersättningsnivåerna inom försäkringen bör vara skäliga men på samma gång inte leda till en högre arbetslöshet . För att värna försäkringens roll som omställningsförsäkring föreslår vi bl.a. sänkt tak i ersättningen och en kortare ersättningsperiod. Av samma skäl håller vi inte med utskottet om behovet av en förlängning av de höjda ersättningsnivåerna och lättnaden i arbetsvillkoret. För att värna arbetslinjen vill vi dessutom införa en tidsgräns för aktivitetsstödet. är det möjligt att vara arbetslös med bibehållen ersättningsnivå i och med övergången från arbetslöshetsersättning till aktivitetsstöd. För att stärka drivkrafterna till arbete anser vi därför att möjligheten till ersättningar som överstiger försörjningsstödet bör begränsas. Vi vill höja anslaget till för att öka antalet inspektioner och för att genomföra en omfattande reformering av myndigheten. Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ned. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att partimotion 2020/21:3422 (M) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har stora samhällsproblem som åtminstone delvis kan förklaras med att stora grupper står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Gapet i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda är fortsatt stort. Dessutom är det så att i ett läge där högkonjunktur övergått till lågkonjunktur, parallellt med en fortsatt automatisering och digitalisering, minskas efterfrågan på okvalificerad arbetskraft vilket gör gruppen utrikes födda särskilt utsatt. De riktade åtgärder som nuvarande och tidigare regeringar genomfört har visat sig vara verkningslösa för att minska gapet mellan inrikes och utrikes födda. Det blir alltmer tydligt att mer behöver göras för att få nyanlända invandrare att anpassa sig till den svenska arbetsmarknaden i stället för ytterligare försök med att anpassa den svenska marknaden efter nyanlända. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag som förenas med en trygg arbetsmiljö. Dessutom är det så att en stor del av den svenska arbetsmarknads- och åtgärdspolitiken inte kan beskrivas som annat än spektakulärt kostsam och ineffektiv. När det gäller Arbetsförmedlingen är vår ambition att den ska avvecklas i dess nuvarande form och att matchningen på arbetsmarknaden ska öppnas upp för privata aktörer. Steg i denna riktning har förvisso tagits av januaripartierna och utskottet verkar inte ha ändrat åsikt gällande reformeringen, men enligt vår mening måste det fortsatta arbetet fortskrida under sträng kontroll och kontinuerlig utvärdering. Nedan uppmärksammar vi några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och bemöter utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /21:AU1 och 2020/21:AU2 återkommer vi med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Som en konsekvens av förslag på det migrationspolitiska området föreslår vi en halvering av anslaget till kommunersättningar vid flyktingmottagande. Vi håller inte med utskottet när det gäller behovet av en särskild myndighet för jämställdhet utan vår uppfattning är fortfarande att bör avvecklas. Vidare är vår uppfattning alltjämt att det inte finns något behov av en delegation mot segregation eller ineffektiva åtgärder mot segregation för den delen. Vi anser vidare att är en myndighet som fungerar bristfälligt, bidrar till rättsosäkerhet och inte utgår från en faktisk problembild, och vi anser därför fortfarande att myndigheten bör läggas ned. Vi gör betydligt större satsningar på kvinnofrid än vad regeringen gör. Vi vill se fler kvinnojourer med specialistkompetens för dem som utsätts för hedersvåld, vi vill öka resurserna till kvinnojourerna för att öka trygghet och långsiktighet och vi vill öka stödet till Nationellt centrum för kvinnofrid i . För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Vi vill avveckla insatser och program som brister i resultat. Nystartsjobben, etableringsjobben och stödet för yrkes-introduktionsutbildningar leder inte till reguljära anställningar i önskad omfattning och bör avvecklas helt. Däremot vill vi behålla arbetsmarknadsutbildningarna och stödet till start av näringsverksamhet och till kompletterande aktörer. Vår uppfattning är att etableringsprogrammet bör upphöra och därför avvisar vi anslaget om ersättning till vissa nyanlända invandrare. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser vi att den bör betraktas som en del av de grundläggande socialförsäkringssystemen och vara obligatorisk och helt statligt finansierad. Därmed skulle kravet på medlemskap i en arbetslöshetskassa kunna avskaffas och försäkringen bli tillgänglig för flera. Vi vill också höja taket för ersättning, och sammantaget föreslår vi ökade medel till anslaget för arbetslöshetsersättningen. I ett internationellt perspektiv finns det många framgångsrika exempel på lärlingsanställningar. Vi föreslår att regeringen i samarbete med arbetsmarknadens parter ser över möjligheterna att skapa en lämplig modell för lärlingsanställningar. Utgångspunkten ska vara att den som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna beviljas efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. De regionala skyddsombuden utses och anställs av fackförbunden, vilkas nära band till socialdemokratin medför att de inte längre i första hand fokuserar på att försvara medlemmarnas intressen, utan istället driver socialdemokratins frågor i en facklig kontext. Den som har en annan politisk uppfattning hindras aktivt av facket från att få förtroendeposter trots att de har kunskap och engagemang samt medarbetarnas förtroende. Vi vill se en avpolitisering av arbetsmiljöarbetet och föreslår därför ett system med oberoende arbetsmiljörådgivare, helt fristående från arbetstagarorganisationerna och underställda . Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att partimotion 2020/21:3128 (SD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (V) Ciczie Weidby (V) anför: vill ha ett samhälle för alla, inte bara för några få. Det kräver en politik som ger alla, oavsett bakgrund, samma möjligheter och samma rätt till god utbildning, arbete och bostad. Vi vill föra en politik för inkludering – en politik som motverkar segregation och underlättar etablering i samhället. En politik som lägger grunden för grön omställning och ett mer jämlikt samhälle. förespråkar en aktiv statlig arbetsmarknadspolitik med tonvikt på god matchning, kunskapshöjande insatser och funktionella stöd riktade till de individer som bäst behöver dem. Insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad där människors kompetens och vilja att arbeta tas till vara. En sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetsförmedlingen ska finnas i hela landet för att garantera att alla medborgare ges ett likvärdigt stöd oavsett var man bor. Coronapandemin har slagit hårt mot svensk arbetsmarknad och skapat allvarliga problem. Arbetslösheten har skjutit i höjden och riskerar för alltför många att bli alltför långvarig. Nedan uppmärksammar jag några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och bemöter utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /21:AU1 och 2020/21:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. Ensamkommande barn och unga har drabbats hårt av de senaste årens omsvängning av migrationspolitiken. För dessa personer som varit i föreslår en amnesti. Förslaget innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. För att motverka ytterligare omfattande och djupgående problem orsakade av pandemin krävs det ett kraftfullt agerande från statens sida. Det inbegriper en arbetsmarknadspolitik för stöd och omställning som snabbt kan skalas upp. Dessvärre befinner sig den viktigaste myndigheten för att utgöra ett verktyg för en sådan politik, Arbetsförmedlingen, i ett sargat och osäkert läge redan tiden före pandemin, bl.a. på grund av att regeringen, Liberalerna och kommit överens om att privatisera stora delar av verksamheten. Till skillnad från utskottet säger jag nej till dessa försämringar. Jag vill i stället att Arbetsförmedlingen ska reformeras i en helt annan riktning och att detta ska ske på basis av en seriös och genomtänkt diskussion om den samlade arbetsmarknadspolitiken. Det kräver förutom ändringar av Arbetsförmedlingens uppdrag en större samverkan med andra myndigheter och instanser, där den enskildes behov och samhällets vilja att stödja står i centrum. Med dagens kaotiska situation som utgångspunkt vill jag höja anslagen till myndigheten och behålla Arbetsförmedlingen i offentlig regi. Detta är helt nödvändigt för att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera den snabbt stigande arbetslösheten och erbjuda de arbetslösa stöd och utbildning. Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Den leder i hög utsträckning till arbete och ger långsiktigt positiva effekter på deltagarnas arbetsinkomster. Trots detta har antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning minskat . Det är visserligen bra att regeringen nu föreslår utökade medel för denna åtgärd och jag noterar utskottets positiva inställning, men jag anser att det krävs ytterligare satsningar. Antalet platser behöver utökas som kvaliteten på utbildningarna behöver förbättras, och utbildningarna behöver i högre grad än riktas mot bristyrken. Särskild vikt bör läggas på att erbjuda utbildningar till kvinnor som är underrepresenterade i arbetsmarknadsutbildningarna. I sammanhanget vill jag understryka att höjda anslag till åtgärder behöver ackompanjeras av ökade förvaltningsanslag till Arbetsförmedlingen, såsom föreslår, för att platserna faktiskt ska kunna anvisas När det gäller arbetslöshetsförsäkringen välkomnar jag regeringens förslag i vårändringsbudgeten som innebar tillfälligt höjda ersättningsnivåer och lättnader i arbets- och medlemsvillkoren. Till skillnad från regeringen och utskottet anser jag dock att fler åtgärder måste vidtas och förslår därför att de nuvarande ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet permanentas och att lättnaden i arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor bibehålls. Därutöver förslår jag att studerandevillkoret, som avskaffades av högerregeringen , återinförs. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling – en arbetsmiljö som gör det möjligt att avsluta sitt yrkesliv med bibehållen fysisk och psykisk hälsa. finns det stora brister i arbetsmiljön på svensk arbetsmarknad, vilket leder till skador, sjukdomar och dödsfall. För att motverka detta krävs det satsningar för en bättre arbetsmiljö. Jag vill därför genomföra en bred arbetsmiljösatsning med fokus på arbete, skyddsombudsverksamheten och företagshälsovården. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att partimotion 2020/21:3170 (V) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (KD) (KD) anför: befinner sig i ett bekymmersamt och osäkert läge. Den ekonomiska krisen till följd av coronapandemin har förstärkt flera av de problem som fanns redan tidigare och som regeringen stått alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är ännu större liksom antalet arbetslösa, och de som stod långt från arbetsmarknaden innan lågkonjunkturen har ännu sämre chanser att få jobb. anser att det krävs omfattande reformer inom arbetsmarknadspolitiken och en förbättrad integrationspolitik så att nyanlända invandrare snabbare kan få arbete och en hållbar bostadssituation. När det gäller Arbetsförmedlingen dras myndigheten med låga resultat till höga kostnader. Jag menar att Arbetsförmedlingen därför bör avvecklas i dess nuvarande form, men reformeringen måste genomföras välutrett och genomarbetat, och med hänsyn till arbetsmarknadsläget. Den process som inletts för att reformera Arbetsförmedlingen ska fortsätta, med de förändringar som drevs igenom bl.a. av . Eftersom så få deltagare i etableringsprogram går vidare till arbete eller studier menar att programmet måste göras mer flexibelt. Om det finns ett behov av fler insatser ska programmet kunna förlängas. En fortsatt utbildning inom samma struktur kan ge en bättre kontroll över den nyanländas fortsatta process. Nedan uppmärksammar jag några av de reformer har på utgiftsområdena 13 och 14, viktiga skillnader gentemot regeringens förslag i budgetpropositionen och bemöter utskottets uppfattning om politikens inriktning. I de kommande betänkandena /21:AU1 och 2020/21:AU2 återkommer jag med en mer fullständig redogörelse för vår politik för jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt arbetsmarknad och arbetsliv. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. anser att den utbildning i form av sfi och samhällsorientering som nyanlända erbjuds bör förläggas redan till asyltiden. Avsikten med detta s.k. asylprogram är att förkorta etableringstiden och bryta den passivitet och den otydlighet om framtiden som handläggningen av asylansökan innebär. Utöver utbildningstiden ska asylsökande ha ett arbetskrav vid det egna asylboendet; det kan t.ex. gälla lokalvård och trädgårdsarbete. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Asylprogrammet finansieras inom utgiftsområde 1 och förklarar neddragningarna inom anslaget etableringsåtgärder inom utgiftsområde 13. Jag håller inte med utskottet i fråga om verksamhet. Jag anser att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Jag menar fortfarande att inrättades på bekostnad av en rad fungerande verksamheter, bl.a. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) i och den samordning som i tidigare bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. Jämfört med regeringen och utskottet anser jag därmed att det behövs andra prioriteringar, bl.a. bör läggas ned och NCK tillföras ytterligare medel för sin viktiga verksamhet. Ytterligare en felaktig prioritering från regeringens och utskottets sida gäller Delegationen mot segregation som jag också alltjämt anser bör avskaffas. Vidare bör utgifterna för åtgärder mot segregation minskas. Segregation kan brytas genom att få fler att klara skolan och komma i egen försörjning och det behövs därför reformer på dessa områden. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Jag föreslår en lägre anslagsnivå för Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag eftersom den ekonomiska återhämtningen varit något starkare än väntat, och också för att vill se en annan ekonomisk politik än regeringen. Jag anser vidare att den effektivisering av arbetsmarknadspolitiken som inleddes när 2018 sa ja till ett gemensamt förslag från och bör återupptas. Till skillnad från den inriktning utskottet förespråkar anser jag att introduktionsjobben bör avvecklas och neddragningar behöver göras bl.a. gällande extratjänster och arbetsmarknadsutbildningar till förmån för bl.a. utökade satsningar på nystartsjobb och en bättre skattepolitik. Matchningstjänsterna bör byggas ut i långsammare takt än vad som föreslås av regeringen och utskottet. Nystartsjobben anser jag är en viktig åtgärd för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det måste bli mer förmånligt för arbetsgivaren att använda dessa och jag föreslår därför att lönetaket höjs. Det behövs också medel för fler nystartsjobb och jag anser därmed att det behövs utökade satsningar jämför med vad regeringen och utskottet föreslår. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser jag att den konjunkturnedgång som coronapandemin medförde visade att det behövs ett starkt och inkluderande skyddsnät för alla arbetstagare. Arbetslöshetsförsäkringen bör därför göras obligatorisk, på liknande sätt som andra socialförsäkringar. Vidare bör ersättningsnivåerna göras konjunkturbaserade och ge både trygghet och drivkrafter till arbete som successivt ökar via nedtrappad ersättning. Jag håller inte med utskottet om behovet av att förlänga de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna så som regeringen föreslår. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att partimotion 2020/21:3530 (KD) bör tillstyrkas i berörda delar. Regeringens förslag i motsvarande delar bör avstyrkas, likaså övriga oppositionspartiers förslag. [1] Vårändringsbudget , Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199–202), Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207–212), ändring av statens budget (bet 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166), Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276–279), Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293–299), Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351–353), Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361–366) och Särskild beräkning av tandvårdsersättning med anledning av sjukdomen covid-19 (prop. 2019/20:184, bet. 2019/20:SoU26, rskr. 2019/20:370). [2] Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4) och Höständringsbudget (prop. 2020/21:2).