yttr · H805UU2y · 2020-12-07 00:00:00 — Förutom de aspekter som regeringen i propositionen ser framför sig att redovisningen ska belysa vill utskottet understryka vikten av att redovisningen också möjliggör en adekvat uppföljning av bidrag till det globala genomförandet av Agenda 2030 utifrån målen för PGU och utvecklingssamarbetet genom det internationella biståndet. Som utskottet påtalat i sin uppföljning av PGU behöver redovisningen utgå från verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål kopplade till resultatindikatorer. Centralt är att regeringen lyfter fram identifierade målkonflikter och hur den avser att hantera dessa. Utskottet anser således att finansutskottet bör föreslå att gör ett tillkännagivande till regeringen om detta och därmed tillstyrker motionerna 2020/21:249 (V) yrkande 1 och 2020/21:347 (M) yrkande 5 samt delvis 2020/21:357 (KD). Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder för att utveckla, producera och tillgängliggöra statistik för att följa upp genomförande av Agenda 2030. Det statistiska underlaget för att följa upp genomförande av Agenda 2030 bidrar även till den globala uppföljningen inom FN där den statistiska rapporteringen kompletteras av en frivillig rapportering till FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF). Ledamöter i utskottet hade tillfälle att följa denna verksamhet på plats genom deltagande i den svenska delegationen till det politiska högnivåforumet den 9–. Utskottet noterar att regeringen avser att vara aktiv i den internationella uppföljningen av Agenda 2030 genom att bl.a. delta i den frivilliga nationella granskningen vid högnivåforumet en gång varje valperiod. gjorde en första rapportering . I regeringens handlingsplan för Agenda 2030 för perioden –2020 anges att bör göra en ny rapport om genomförandet 2021 eller 2022. Regeringen har informerat utskottet om att den har inlett ett arbete för att genomföra nästa rapportering . Uppföljning är som utskottet framfört ovan centralt för genomförandet. måste uppföljningen vara ändamålsenlig för att inte i onödan belasta de nationella och internationella processerna. Utskottet anser att regeringens bedömning i detta avseende är balanserad och att det förslag som framförs i en motion om att rapporteringen bör göras bör avstyrkas. Utskottet påminner om att arbetet med rapporten till HLPF är ett viktigt tillfälle för att främja engagemang och delaktighet i genomförandet av Agenda 2030, och utskottet utgår från att regeringen noga överväger hur detta tillfälle ska tas till vara på bästa sätt. Med det anförda anser utskottet att finansutskottet bör avstyrka motion 2020/21:249 (V) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (C), (M) och (SD). Genomförandet av målet (M) (M), (M) och (M) anför: Agenda 2030 är en tillväxtagenda som tydliggör tillväxtens centrala betydelse för att nå de 17 globala målen om att bekämpa fattigdom och hunger, att säkerställa en god utbildning för alla liksom att bekämpa klimatförändringarna. Vi betonar företagens avgörande roll för vår förmåga att uppnå Agenda 2030 och vill se en tydligare roll för företagande och innovation i arbetet med agendans globala genomförande. I finns till stor del lagstiftning och riksdagsbundna mål på plats som ligger i linje med Agenda 2030. Ett exempel är det klimatpolitiska ramverket. Klimatfrågan är till sin natur gränsöverskridande och därför är det svenska klimatmålet förankrat i ett globalt perspektiv. För oss är det viktigt att nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Denna princip är helt central för att svensk klimatpolitik ska göra skillnad på riktigt och att klimatmålen samt målen i Agenda ska nås. Vidare är bistånds- och utvecklingspolitiken en central del i genomförande av Agenda 2030. Det är emellertid inte bistånd som driver utveckling. Åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt, internationell handel och förbättrat företagsklimat är helt avgörande för att nå både målen för biståndspolitiken och målen för Agenda 2030. Vi anser emellertid att traditionella biståndspolitik ska präglas av en nollvision där utvecklingsländers egen bärkraft stärks så att vi kan gå från bistånd till handel. För att ta Agenda 2030 på det allvar som den förtjänar anser vi att bör ha som mål att avveckla det traditionella utvecklingsbiståndet efter agendans genomförande. Detta ska dock inte förväxlas med ett svenskt engagemang i internationellt samarbete och en beredskap att tillhandahålla humanitärt katastrofbistånd, vilket kommer att vara viktigt även . Vi anser att bör tillkännage detta för regeringen och således att finansutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:347 (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt avstyrka övriga motioner. Genomförandet av målet (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi anser att regeringens föreslagna mål och bedömningarna av hur det ska uppnås är för allmänt hållna och ger stort utrymme för tolkning. Bland annat anger regeringen att arbetet bör utgå från nationella förutsättningar. Enligt oss är det viktigt att tillägga att genomförandet ska utgå från möjligheter och att precisera detta eftersom det är tolkningsbart vad nationella förutsättningar innebär och politiska partier prioriterar olika saker. Utgångspunkten för genomförandet av Agenda 2030 behöver vara att de 17 målen och 169 delmålen för genomförande nationellt och internationellt ska tolkas och används i den svenska kontexten. Även då verkar för positiv utveckling globalt ska det ske på ett rimligt sätt och utifrån det som mäktar med. Genomförandet av målen i måste utgå från rådande förhållanden i och gagna nationen såväl som regioner och kommuner. Med anledning av att regeringen anger att ska vara ledande i genomförandet av hållbar utveckling vill vi uppmärksamma att det finns en rad problem som förvärrats i , t.ex. ökad gängkriminalitet, utarmade resurser i kommuner och en hotad välfärd. Att lösa dessa och andra omfattande problem och att få till stånd en väl fungerande välfärd, ett vitalt näringsliv och goda levnadsförhållanden i anser vi måste vara prioriterat framför att agera för att bli ledande internationellt för hållbar utveckling. ska verka även för detta men i första hand måste problem lösas nationellt och resurser läggas på nödvändiga satsningar i . Vi invänder också mot regeringens uppfattning att genomförandet ska ha utgångspunkt i redan existerande riksdagsbundna mål. Alla partier har inte bifallit alla dessa mål. Av den anledningen anser vi att de riksdagsbundna målen inte bör knytas till genomförandet. En anpassning av genomförandet ska i stället göras till en svensk kontext där kommuners, regioners och nationens behov och gagn sätts i första rummet. Detta anser vi att bör tillkännage för regeringen. bör följaktligen tillstyrka motion 2020/21:171 (SD) yrkandena 1, 3, 5 och 8 samt avstyrka övriga motioner. Genomförandet av målet (V) (V) anför: Jag saknar en feministisk analys av regeringens förslag på genomförande av Agenda 2030. Det är anmärkningsvärt med tanke på att regeringen har sagt sig stå för en feministisk politik och en feministisk utrikespolitik. Kvinnors rättigheter är en nyckel till utveckling. Det är avgörande att kvinnor i fattigare länder tillåts sätta dagordningen för arbetet med jämställdhet i utvecklingspolitiken och att verkar för att kvinnor finns representerade och inkluderas i alla former av beslutsprocesser. Kränkningar av kvinnors rättigheter är det vanligaste och mest omfattande brottet mot de mänskliga rättigheterna. Världen över begränsas kvinnors liv av diskriminerande lagstiftningar och samhällsnormer. Könsdiskriminering är en viktig orsak till fattigdom, och kvinnor saknar ofta de mest basala rättigheterna trots att de oftast har det verkliga försörjningsansvaret för familjen. Regeringen bör återkomma till med en feministisk analys av genomförandet av Agenda 2030 för att säkerställa en strukturell förändring i . Vidare vill jag framhålla att biståndspolitiken, även om den är viktig, är långt ifrån den enda vägen för att nå utvecklingsmålen. De belopp som lämnar de fattigare länderna och går till de rika är nästan större än det samlade globala biståndet . Merparten utgörs av kapital- och skatteflykt samt skuldbetalningar. Att vända denna utveckling är en central del i arbetet med att skapa en mer jämlik värld. Därför anser jag att en aktiv biståndspolitik behöver kombineras med t.ex. skuldavskrivningar och åtgärder mot skatte- och kapitalflykt. Näringslivets viktiga roll i att betala skatt i utvecklingsländer och vikten av att i EU och arbetar för bättre internationella regler mot multinationella företags skatteflykt bör nämnas tydligare i arbetet med genomförande av Agenda 2030. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter bygger på statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera dem och individens möjligheter att få sin sak prövad vid kränkningar. Jag vill se kraftigare tag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en hållbar utveckling. Regeringen bör enligt mig gå vidare med det förslag som Statskontoret presenterat i rapporten vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. Förslagen handlar bl.a. om att ställa krav på företag att analysera och hantera risken för att deras verksamhet får en negativ påverkan på de mänskliga rättigheterna (human rights due diligence) och att skapa möjlighet att lagföra människorättskränkningar till följd av svenska företags agerande i andra länder. Detta bör tillkännage för regeringen, och jag anser därför att finansutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:249 (V) yrkandena 8–10 och avstyrka övriga motioner. Den globala uppföljningen (V) (V) anför: Ländernas genomförande av Agenda 2030 ska rapporteras till FN. En form av denna rapportering är den frivilliga granskning som alla länder kan göra vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF) som hålls . Regeringen framför i propositionen att ska rapportera till högnivåforumet en gång per mandatperiod. Jag anser att ambition i den internationella uppföljningen bör vara högre än så. Forumet är centralt för uppföljningen och utvärderingen av Agenda 2030 på global nivå. Regeringen bör redovisa resultat till HLPF . Detta bör tillkännage för regeringen. Jag anser således att finansutskottet bör tillstyrka motion 2020/21:249 (V) yrkande 2. Särskilt yttrande (M) (M), (M) och (M) anför: bör sträva efter att genomföra Agenda 2030 på bästa sätt. Mål 16.1 i Agenda om fredliga och inkluderande samhällen, sammankopplat med grundläggande frågor om samhällskontraktet och medborgarnas tillit till institutioner och statsförvaltning, har inte varit föremål för utrikesutskottets behandling i yttrandet över proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030. Frågan om hur uppfyller Agenda 2030 nationellt kommer att behandlas av finansutskottet. Som framhålls i kommittémotion 2020/21:347 anser vi att det är angeläget att höjer ambitionsnivån nationellt på de områden där den nuvarande politiken visar på allvarliga brister när det gäller uppfyllelsen av Agenda 2030. Det första delmålet i mål 16 fastställer behovet av att minska alla former av våld och dödligt våld. () konstaterar att inte uppfyller detta mål med tanke på ökningen av dödligt våld . Regeringen behöver identifiera de mål som ligger långt ifrån att nå och höja den nationella ambitionsnivån på dessa områden. Särskilt yttrande (C) (C) och (C) anför: De globala hållbarhetsmålen i Agenda ska vara uppnådda . Tyvärr är det tydligt att nuvarande politik och arbetssätt inte kommer att leda till att målen under Agenda 2030 uppfylls vare sig i eller globalt. Därför krävs det nytänkande. Det är beklagligt att regeringen inte i större utsträckning tagit till sig Agenda 2030-delegationens rekommendationer om bred parlamentarisk förankring med blocköverskridande överenskommelser och gemensamma strategier för att uppnå den omställning som krävs och för att undvika tvära kast mellan regeringsperioder. har i kommittémotion 2020/21:2946 pekat på behovet av att uppdatera biståndsramverket så att det tydligare överensstämmer med de mervärden som kan bidra med i Agenda och med ambitionen att områden och länder efter 2030 ska vara biståndsoberoende. Vidare understryks att klimatbistånd kan stärka möjligheterna att bekämpa fattigdom. I motionen framhåller vi också behovet av ett större inslag av privat samverkan och innovativa finansieringsformer. Enligt vår mening måste näringslivet ha en central roll i genomförandet av Agenda 2030 och i en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås.