yttr · H705TU5y · 2020-04-17 00:00:00 — Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att ge bl.a. trafikutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan, med följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. yttrar sig över propositionen i de delar som rör transportfrågor och kommittémotionerna 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 21, 36, 37, 39–48 och 51–63 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 12–16, 20, 24 och 25. understryker i yttrandet att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför och ställer sig positivt till att regeringen nu i handlingsplanen tar ett samlat grepp kring det klimatpolitiska arbetet. anser att miljö- och jordbruksutskottet bör föreslå att avslår motionsförslagen. I yttrandet finns två avvikande meningar (V, KD). I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas , inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Propositionen är den första klimatpolitiska handlingsplan som regeringen, i enlighet med klimatlagen, överlämnar till . Regeringen föreslår att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Det arbetet bör innefatta att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag, att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen och att regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder regeringen avser att vidta, dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Även det klimatrelaterade arbete regeringen avser vidta internationellt och inom EU presenteras. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Nedan behandlas i huvudsak regeringens redovisning i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde. Regeringen bedömer att kraftfulla åtgärder behövs inom områdena transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet och nå klimatmål. Regeringen anger att den kommer att följa utvecklingen löpande och vid behov kalibrera befintliga styrmedel och överväga nya åtgärder för att nå klimatmålen till 2030 och 2045. När det gäller det lokala och regionala klimatarbetet bedömer regeringen att en mer samordnad bebyggelse-, transportinfrastruktur- och trafikplanering behövs i tätorter för att minska transportbehovet och reducera bilberoendet samt för att nå etappmålet om ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. En sådan planering är en förutsättning för hållbar stadsutveckling och för att klimatmålen ska kunna nås. Styrning för klimatpolitisk måluppfyllelse på transportområdet Regeringen uppmärksammar att nettonollmålet innebär att växthusgasutsläppen från flera sektorer, inklusive transportsektorn, i princip kommer att behöva vara noll . Den samlade utvecklingen inom transportsystemet behöver leda till att etappmålet för inrikes transporter nås. Regeringen har därför beslutat att beslutade klimatmål för transportsektorn om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med ska utgöra ett etappmål för det transportpolitiska hänsynsmålet. Beslutet innebär att myndigheterna inom området nu har i uppdrag att i sin styrning och planering verka för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Regeringen har därför också förtydligat att det transportpolitiska funktionsmålet i huvudsak behöver utvecklas inom ramen för hänsynsmålet för att klimatmålet ska nås. Enligt regeringen bör det följas upp om dessa förändringar får önskat genomslag. Utrikes flyg och utrikes sjöfart omfattas inte av nettonollmålet till 2045. I etappmålet för transportsektorn till 2030 ingår inrikes sjöfart men varken utrikes sjöfart eller något flyg överhuvudtaget. För att komplettera dagens mål, så att inte viktiga utsläppskällor står utan tillräcklig styrning, bör enligt regeringen därför Miljömålsberedningen ta fram mål för åtminstone flygets klimatpåverkan och bereda möjligheten till mål även för sjöfarten. Detta ger en större tydlighet och långsiktighet i klimatarbetet, vilket är viktigt bl.a. för att nödvändiga investeringsbeslut ska komma till stånd. Regeringen anger att den avser att återkomma med uppdrag till relevanta myndigheter om arbete och samverkan för att minska transporternas klimatpåverkan, i linje med klimatmål. Regeringen konstaterar att tillgängligheten är central i ett modernt samhälle både för ekonomins utveckling och för medborgarnas välfärd. I det transporteffektiva samhället är det transportarbete som utförs så effektivt som möjligt utifrån energi- och miljöperspektiv och ekonomiska perspektiv för att åstadkomma tillgänglighet, hållbarhet och konkurrensförmåga. Transporteffektivitet kan beskrivas som att sambandet mellan tillgänglighet och ökat transportarbete minskar. I ett mer tranporteffektivt samhälle kan tillgängligheten öka som det trafikarbete som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan minska. Regeringen anser att befintliga styrmedel som ökar andelen hållbara förnybara drivmedel och skyndar på elektrifieringen behöver kompletteras med åtgärder som leder till en överflyttning av godstransporter från vägtransporter till järnväg och sjöfart och till en överflyttning av bil- och flygresor till gång-, cykel-, och kollektivtrafik på väg eller järnväg eller med båt. Genom åtgärder som leder till en sådan överflyttning kan tillgängligheten öka utan att trafikarbetet ökar. Regeringen bedömer att planering av transportinfrastruktur är ett viktigt verktyg för att nå de transportpolitiska målen, inklusive etappmålet för klimat, och kan bidra till att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045. Klimatmålen, inklusive det transportpolitiska etappmålet för klimat, är centrala utgångspunkter för den framtida statliga transportinfrastrukturplaneringen. Underlagen för infrastrukturplaneringen bör därför visa hur satsningar på transportinfrastrukturen påverkar möjligheterna att nå klimatmålen. Regeringen avser även att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt, s.k. steg 1-åtgärder, samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur, s.k. steg 2-åtgärder. Regeringen framhåller att utsläppen bör minska i städerna. Omställningen av transportsystemet behöver enligt regeringen stå på tre ben: ett mer transporteffektivt samhälle, energieffektiva fordon och farkoster samt högre andel förnybara drivmedel. Det är i städerna som alternativen till biltransporter är mest lättillgängliga och där utsläppen från transporter har bäst förutsättningar att minska. Stadsmiljöavtalen bör utvecklas och effektiviseras för att bl.a. främja alternativ till bil i städerna. För att underlätta för resenärer att välja kollektivtrafik bör vidare ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela införas . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska utreda den frågan. Regeringen anser även att bilpooler bör stimuleras i syfte att främja övergången till en cirkulär ekonomi med mer resurseffektiva persontransporter. Även denna fråga utreds vidare. Regeringen bedömer att bättre förutsättningar för järnväg behövs. Snabba och punktliga tåg med hög tillförlitlighet är en förutsättning för överflyttning av resor och transporter till järnväg och därmed ökad transporteffektivitet. Punktligheten för svensk järnväg bör öka enligt regeringen. De ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår som regeringen har beslutat om i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 är därför viktiga för att nå ökad punktlighet. Regeringen har också gett i uppdrag åt att ta fram en långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att säkra ökad punktlighet. Vid uppdragets genomförande bör samverka med tågoperatörer, transportköpare och andra relevanta aktörer. Det behöver även bli enklare att resa med tåg ut i . Regeringen avser att agera för att göra det enklare att boka utlandsresor med tåg. Regeringen uppmärksammar också att har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer. Som nämnts ovan har en utredare fått i uppdrag att ta fram ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela landet. Regeringen anger i det sammanhanget att finansieringsmodellen och den tekniska plattformen bör vara konkurrensneutral och icke-diskriminerande. Regeringen avser också att se över hur tågresor med olika operatörer ska kunna köpas via samma plattform för att på så sätt underlätta för resenären. När det gäller ekonomiska styrmedel för ökad transporteffektivitet framhåller regeringen bl.a. att förutsättningarna för intermodala transportlösningar bör vara goda. För att öka incitamenten att välja transportupplägg som inkluderar sjöfart och järnväg har regeringen gett i uppdrag åt Trafikanalys att analysera behovet av att främja intermodala godstransporter och hur det kan ske; en omlastningspeng skulle kunna vara ett alternativ. När det gäller avgifterna inom sjöfartsområdet ser regeringen behov av ett mer ändamålsenligt avgiftssystem som stärker sjöfartens konkurrenskraft och har bättre förutsättningar att styra mot fossilfrihet. I propositionen behandlas vidare frågor om klimatstyrande skatter och avgifter för flyget. Regeringen anger bl.a. att den avser att vidta ytterligare nationella åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan. Regeringen har därför gett Transportstyrelsen i uppdrag att lämna förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter. Konsumentinformation för långväga resor behandlas också i propositionen. Enligt regeringen bör det vara lätt att agera klimatsmart i valet av resa. Regeringen har därför gett Trafikanalys i uppdrag att lämna förslag till en obligatorisk klimatdeklaration vid marknadsföring och försäljning av långväga resor med flyg, tåg, buss och färja. När det gäller automatisering och digitalisering inom transportområdet anför regeringen att utvecklingen av uppkopplade, samverkande och automatiserade fordon kan ha positiva effekter på trafiksäkerheten, kan leda till en mer effektiv användning av transportinfrastrukturen och har potentialen att sänka transportkostnaderna. Regeringen anser att detta är en positiv utveckling som dock måste ske inom ramen för det transporteffektiva samhället där tillgängligheten kan öka som det trafikarbete som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan minska. Det är också viktigt att de fordon som används är energieffektiva och att de drivmedel som används är hållbara och förnybara. Utifrån analyser av digitaliseringens och automatiseringens framtida utveckling avser regeringen att bedöma behovet av styrmedel och vid behov föreslå styrmedel och ta bort hinder utanför skatteområdet som kan främja en utveckling av automatisering och digitalisering som bidrar till transporteffektivitet och hållbar mobilitet. Hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för alternativa drivmedel Regeringen bedömer att tillgång till laddinfrastruktur i hela landet är en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken. Det ökande antalet laddbara personbilar är en viktig pusselbit för att nå etappmålet för inrikes transporter. En fortsatt utbyggnad av laddinfrastruktur har en betydelsefull roll för att denna trend ska accelerera. Enligt regeringens bedömning kommer marknaden inte på egen hand eller med dagens investeringsstöd att täcka de områden i landet där tillgången till snabbladdning saknas i tillräckligt god tid för att klimatmålen ska kunna nås. Ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar bör därför införas för att täcka dessa områden. Regeringen anger även i propositionen att en bör tillsättas för att bl.a. påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Det bör även tas fram en nationell strategi för elektrifiering. Det bör vidare enligt regeringen ges i uppdrag till lämplig myndighet att analysera möjliga incitament för att åstadkomma en ökad användning av i hamnar. Elvägar, dvs. infrastruktur för laddning under färd, bör enligt regeringen kunna bidra till att minska utsläppen av växthusgaser från transporter. En långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar bör tas fram. Reduktionsplikten, som innebär en inblandning av hållbara biodrivmedel i bensin och diesel, bör enligt regeringen vara utformad så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikes transporter 2030. Vid en kontrollstation bör successivt ökade kvotnivåer införas för tiden . Regeringen anger i propositionen att den avser att tillsätta en utredning som ska föreslå ett årtal för när fossila drivmedel i inrikes transporter och arbetsmaskiner ska vara utfasade i och hur en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas. När det gäller flyget anger regeringen att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle bör införas. Biodrivmedlen bör leva upp till de hållbarhetskriterier som är genomförda i svensk lagstiftning. Det bör enligt regeringen ges ekonomiska incitament för en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle. När det gäller sjöfarten uppmärksammar regeringen att etappmålet för inrikes transporter även omfattar utsläppen från inrikes sjöfart. Det långsiktiga nationella klimatmålet, som innebär nettonollutsläpp , omfattar inrikes sjöfart men inte internationell bunkring, och kommer att innebära att sjöfartens utsläpp måste minska. För att komplettera dagens mål, så att inte viktiga utsläppskällor saknar tillräcklig styrning, bör Miljömålsberedningen bereda möjligheten till mål för sjöfarten. På motsvarande sätt som det har utretts för flyget bör det enligt regeringen även analyseras hur sjöfarten kan ställa om för att minska utsläppen av växthusgaser. Enligt regeringen bör förutsättningarna för medborgare och näringsliv att fatta klimatsmarta beslut förbättras. Miljöinformation om drivmedel är ett viktigt klimatstyrmedel i det avseendet. träder nya regler i kraft som innebär att konsumenterna ska ha tillgång till miljöinformation om drivmedel genom deklarationer vid tankstationer. Energieffektiva och klimatsmarta fordon och fartyg Regeringen avser bl.a. att ge i uppdrag till lämplig myndighet att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. Såväl insatser på EU-nivå som nationella regleringar bör enligt regeringen övervägas. bör det enligt regeringen inte längre vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar. Man bör fatta beslut om ny lagstiftning , efter godkännande av kommissionen. bör driva ett motsvarande förbud i hela EU. För att ytterligare öka takten i omställningen av fordonsflottan och göra det möjligt för ägare till äldre bilar att minska sina utsläpp skulle en del av dessa fordon kunna konverteras så att de kan drivas med rena och höginblandade förnybara drivmedel eller el. Regeringen bedömer att förutsättningarna för och kostnadseffektiviteten i att konvertera befintliga fordon till lågutsläppsfordon bör analyseras och avser att ge i uppdrag åt en lämplig myndighet att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd. Regeringen framhåller i propositionen att den ser positivt på arbetet inom forskningssamarbetet Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) och bedömer att detta bl.a. kan bidra till mer effektiva fordon men även ökad transporteffektivitet. I arbetet med att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 är det viktigt att även fartyg och flygplan energieffektiviseras. Ett test- och forskningscenter för elektromobilitet bör etableras. Regeringen har gett () i uppdrag att för perioden –2022 lämna stöd med högst för uppbyggnaden av ett test- och forskningscenter för elektromobilitet. Regeringen framhåller att staten ska vara en föregångare i att minska växthusgasutsläppen från transporter och bedömer bl.a. att kraven på myndigheterna att främja klimatsmarta mötesformer och transportsätt bör skärpas. Regeringens proposition har lett till att fyra följdmotioner har väckts, varav två innehåller motionsyrkanden som berör trafikutskottets beredningsområde. Dessa redovisas nedan. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:3480 yrkande 21 att regeringen bör lämna förslag på lagstiftning som möjliggör för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner. I yrkande 36 begär motionärerna att regeringen återkommer till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter . Motionärerna anser att transportsektorn bör vara fossilfri och saknar i propositionen uppgifter om vilka åtgärder som behöver vidtas för att skärpa styrningen inom transportområdet. Motionärerna framhåller i yrkande 37 att inrikesflyget bör ingå i etappmålet för transportsektorn till 2030. Motionärerna anser att det saknar logik att etappmålet för inrikes transporter inte omfattar inrikesflyget och att detta minskar möjligheterna att målmedvetet vidta nödvändiga åtgärder för att minska utsläppen och resorna inom inrikesflyget. I yrkande 39 begärs att ska införa stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel till 2035. Motionärerna menar att stoppdatum redan nu kan beslutas och att t.ex. teknisk utformning och eventuella undantag kan utredas. De betonar att det är viktigt att det finns tydlig information om vilka drivmedel som kommer att vara tillgängliga . Vidare framhålls det i yrkande 40 att bör införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. För att ska kunna genomföra en omställning till fossilfria vägtransporter behövs ytterligare åtgärder i närtid. Regeringens förslag om förbud först ligger enligt motionärerna för sent för att ska kunna reducera utsläppen inom transportsektorn till 2030. I yrkande 41 anförs att även inom EU bör verka för ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Motionärerna framför i yrkande 42 att regeringen bör föreslå nödvändiga åtgärder så att transportinfrastrukturplaneringen utformas så att klimatmålen blir målstyrande och att tillgängligheten utvecklas inom ramen för dessa samt i linje med andra transportpolitiska hänsynsmål. De framhåller att regeringens förtydligande om att det transportpolitiska funktionsmålet i huvudsak behöver utvecklas inom ramen för hänsynsmålet för trafiksäkerhet och miljökvalitetsmålen inte är tillräckligt och inte säkerställer att nuvarande och kommande infrastrukturplaneringar utformas med klimatmålen som ram. I yrkande 43 framhålls att regeringen bör genomföra en omprövning av projekt inom nuvarande investeringsplaner för transportsystemet med utgångspunkten att klimatmålet för transportsektorn ska nås. Det är i huvudsak regeringen, kommunerna och regionerna som ansvarar för att genomföra steg 1-åtgärder, som kan gälla t.ex. skatter, avgifter och informationsinsatser. Regeringen bör därför enligt yrkande 44 i motionen förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen, som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Vidare anges i yrkande 45 att regeringen bör ta fram ett förslag om hur statlig medfinansiering kan stärkas för att fyrstegsprincipens tillämpning ska förbättras genom att fler steg 1- och steg 2-åtgärder genomförs i infrastrukturplaneringen. finns begränsade möjligheter för kommunerna att få ekonomiskt stöd för vissa steg 1- och steg 2-åtgärder. Ansvaret för att finansiera och vidta dessa åtgärder ligger hos kommuner, regioner och privata aktörer. Av regeringens klimathandlingsplan framgår att regeringen i större utsträckning ska prioritera kostnadseffektiva åtgärder som stärker steg 1- och steg 2-åtgärder, men det saknas enligt motionärerna konkreta förslag som ska genomföras . I yrkande 46 anger motionärerna att regeringen bör förtydliga för vad som konkret menas med att tänkbara åtgärder ska prövas med ett trafikslagsövergripande anslag. Det har enligt motionären framkommit att beskriver brister utifrån den specifika vägen eller järnvägen, vilket försvårar en helhetssyn. Motionärerna framhåller i yrkande 47 att regeringen bör ta fram ett förslag på hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Nuvarande planeringssystem bygger i hög grad på brister som identifieras på lokal nivå, vilket pekar på att det ofta kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. I yrkande 48 begärs att regeringen återkommer med förslag på stärkt regelverk och processer för samhällsplanering som minskar bilberoendet. Det behövs en transportplanering som ur ett bredare perspektiv integrerar administrativa, ekonomiska och informativa styrmedel. En integrerad transportplanering skulle enligt motionärerna bl.a. skapa bättre förutsättningar att begränsa tillväxten i transportefterfrågan och bryta bilberoendet i tätorterna. Regeringen bör vidare enligt yrkande 51 återkomma med förslag på ändring i väglagen för att stärka cyklingens status i infrastrukturplaneringen och göra det möjligt att bygga gång- och cykelvägar utan krav på allmän samfärdsel eller funktionellt samband med en statlig väg. Det finns ett stort behov av att tydliggöra lagstiftningen så att gång- och cykelvägar ska kunna byggas separat. I yrkande 52 framhålls att cykeltrafikanternas framkomlighet alltid ska vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister när två-plus-ett-vägar byggs. Motionärerna pekar på att två-plus-ett-vägar har ett flertal fördelar men ofta leder till försämrad framkomlighet för cyklister. Därför behöver riktlinjerna till göras tydligare i fråga om när insatser ska göras för att åtgärda saknade cykellänkar i och med anläggande av två-plus-ett-väg. Motionärerna anför i yrkande 53 att regeringen bör ta fram förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar minskat behov av att äga egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel. Transport som tjänst brukar beskrivas som en samlad tjänst där användarens olika behov av transport samlas hos en och samma leverantör. Motionärerna framhåller att resenärens aktuella behov står i centrum och kollektivtrafiken är en central aktör, men att även bilpooler och hyrcykel är viktiga delar. Dessa nya mobilitetstjänster kan bidra till ökad valfrihet och minskat behov av att äga en egen bil, särskilt i större städer och storstadsregioner. Enligt yrkande 54 bör regeringen återkomma med ett förslag till skyltning som tillåter undantag från rött ljus för cyklister vid högersväng . I finns stort intresse från kommuner att tillåta högersväng vid rött, men rättsläget är oklart. Det är angeläget att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta på lämpliga platser. I yrkande 55 påtalas att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där behov finns. Med ett hela-resan-perspektiv skulle enligt motionärerna fler kunna välja cykeln som en del av resan till arbete och studier. För att öka möjligheterna att ta med cykeln inom kollektivtrafiken måste det därför bli möjligt att ställa detta krav på kommersiell trafik. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik bör enligt yrkande 56 införas , och inte 2022 som regeringen anser.