yttr · H705NU6y · 2020-04-29 00:00:00 — Vidare anför kommissionen att den kommer att verka för att underlätta handeln med miljövaror och miljötjänster, i bilaterala och multilaterala forum, och stödja öppna och attraktiva marknader för hållbara produkter i EU och resten av världen. När det gäller den specifika frågan om noterar utskottet att haft i uppdrag av regeringen att analysera hållbarhetskapitel. I uppdraget ingick bl.a. att analysera hur hållbarhetskapitlet kan bidra till genomförandet av och andra åtaganden på miljö- och klimatområdet. Utskottet noterar även statsrådet svar på en interpellation i frågan (ip. 2018/19:313). Av svaret framgår bl.a. att EU:s krav för att gå vidare med är att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . Om inte tar sina klimatmål på allvar kommer det enligt statsrådet att få effekter för ratificeringsprocessen av avtalet. Statsrådet framhåller vidare att EU genom avtalet kan påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. Att motsätta sig skulle innebära att låta handeln fortsätta utan bindande regler för miljö och klimat. När det gäller svenska exportkrediter konstaterar utskottet att () fick i uppdrag av regeringen att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget omfattar bl.a. att beskriva hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende samt att analysera hur regelverken kan förändras för att uppnå omställning. EKN ska också beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och den långsiktiga påverkan på de globala utsläppen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser ingen anledning att förekomma denna redovisning. Som framgår av det föregående har utskottet tidigare behandlat förslag om undantag för miljöteknik och vissa livsmedelstekniker i . Utskottet vill liksom då framhålla vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. Ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Utskottet delar därför även fortsättningsvis motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Utskottet har tidigare noterat diskussioner inom ramen för WTO för att hitta en lösning på detta problem. Utskottet tvingas dessvärre konstatera att diskussionerna, i likhet med mycket annat inom ramen för WTO-samarbetet, tycks ha avstannat. Utskottet vill i likhet med tidigare betona vikten av att fullfölja åtagandena om tekniköverföring inom ramen för Agenda 2030 och noterar det arbete som pågår inom ramen för den gröna klimatfonden och centret för tekniköverföring i (, CTCN). Utskottet vill även framhålla betydelsen av att söka politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras, vilket annars skulle riskera att leda till att viktiga innovationer uteblir eftersom utvecklingen av miljöteknik kräver stora investeringar i forskning och utveckling och ett visst risktagande. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla vikten av att regeringen med kraft fortsätter att driva frågan om att avskaffa tullar och handelshinder för klimatvänlig teknik och verkar för att återuppta förhandlingarna om ett frihandelsavtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement, ). När det gäller frågan om hållbart företagande och företagens miljö- och klimatansvar konstaterar utskottet att det finns ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet, däribland riktlinjer för multinationella företag och FN:s Global Compact som båda bl.a. omfattar miljöområdet. Utskottet konstaterar vidare att regeringen beslutade om en plattform för internationellt hållbart företagande i vilken regeringen uttrycker en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att bl.a. arbeta för miljö och klimat. Utskottet anser att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. inom ramen för statens exportfrämjande verksamhet. Utskottet vill också framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande, och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. När det gäller den exportfrämjande verksamheten vill utskottet påminna om att Business , och samtliga har uppdrag och skyldigheter att följa riktlinjer och lagstiftning inom hållbarhetsområdet, bl.a. på miljöområdet. Därmed förordar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 68–72 och 74. EU är i mycket hög grad importberoende av de metaller som krävs för bl.a. elektrifiering av transportsystemet och för vindkraft. Detta gäller också de metaller som EU listat som kritiska metaller, dvs. som har avgörande betydelse för EU:s industriella överlevnad men som produceras i endast ett fåtal länder med oftast svag politisk styrning eller rättssäkerhet, vilket kan leda till oväntade störningar i utbud. Ett exempel är kobolt där står för av världsproduktionen. Kobolt är en av de s.k. batterimetallerna. Ett annat exempel är den sällsynta jordartsmetallen neodym där dominerar marknaden (andel ). Behovet av att öka den inhemska europeiska råvaruproduktionen har bl.a. belysts i EU:s industripolicy och i . är ett av EU:s viktigaste gruvländer och ses därmed som en mycket viktig aktör inom EU för att säkra tillgång till hållbart producerade råvaror till EU:s industrier. Inom ramen för regeringens handlingsplan Smart industri har geologiska undersökning (SGU) haft i uppdrag att påbörja kartläggning av innovationskritiska metaller från såväl berggrund som från gruvavfall. Myndigheten gör bedömningen att har potential att utvinna flertalet av de metaller som behövs till energi- och klimatomställningen. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) välkomnar motionärerna att regeringen anser att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas bör förbjudas. Av handlingsplanen framgår att frågan bereds inom samt att regeringen bedömer att ett förbud bör införas och en ny lagstiftning planeras träda i kraft . Motionärerna anser att klimathandlingsplanen bör tydliggöra att ett förbud för ny exploatering av fossil energi ska införas och att lagstiftning som innebär ett förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska införas (yrkande 25). I yrkande 28 framför motionärerna ett önskemål om att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är producerade på ett hållbart sätt. De anser att batterier och drivmedel ska produceras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Det borde, enligt deras uppfattning, därför inte vara tillåtet att importera och metaller som inte producerats på ett hållbart sätt till eller EU. För att kunna spåra att inte kommer från länder som t.ex. och medför fruktansvärda konsekvenser för människor måste spårbarhet och hållbarhetsmärkning tas fram. har också ett nationellt ansvar att utvinna metaller och på ett hållbart sätt för att möta ökad efterfrågan. Förbud mot utvinning av olja, kol och gas På regeringens uppdrag har SGU utrett vad ett förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas innebär och beskrivit konsekvenserna av ett sådant eventuellt förbud. Uppdraget redovisades till i rapporten av förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas (dnr 31-560/2017). kompletterade SGU den ovan refererade redovisningen an-gående dels förekomsten av gällande tillstånd, dels konsekvenser för prospektering efter kol, olja och gas samt av att utvinna kol. En departementspromemoria utarbetas , och den kommer därefter att sändas ut på remiss. Arbetet ska ligga till grund för ny lagstiftning i enlighet med den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, . I överenskommelsen anges det bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som har gjorts med uran och att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Det framgår också att frågorna ska utredas och att ny lagstiftning ska finnas på plats (punkt 33). I EU:s s.k. konfliktmineralförordning ((EU) 2017/821) fastställs krav på importörer av s.k. konfliktmineral att införa system för tillbörlig aktsamhet i leverantörskedjorna för att bryta länken mellan finansiering av väpnade konflikter och handel med guld och de tre mineralen tenn, tantal och . Förordningen trädde i kraft men de delar som avser obligatoriska krav på importörerna tillämpas först från . Regeringen tillsatte en utredning för att förbereda för tillämpningen 2021. Enligt uppgift från bereds utredningens förslag inom och planen är att ett förslag ska remitteras . I regeringens beslutade plattform för internationellt hållbart företagande konstaterar regeringen att det har rapporterats om undermåliga arbetsvillkor och övergrepp mot befolkningar i områden där kobolt utvinns, en metall som inte klassas som en konfliktmineral enligt EU-förordningen. Regeringen anför att det finns annat stöd för att företagen ska kunna öka kontrollen över sina leverantörskedjor för och få bättre kunskap om varifrån deras importerade råvaror eller andra produkter kommer. Regeringen framhåller att den finansierat arbete med ansvarsfulla försörjningskedjor av konfliktmineral som är bredare än konfliktmineralförordningen och även kan tillämpas på försörjningskedjor för kobolt. Regeringen konstaterar att tillämpningen av riktlinjerna har spridits och den ökade efterfrågan kommer till stor del från importörer av andra än konfliktmineral. Som ett svar på detta har utvecklat en portal som ska hjälpa importörerna att identifiera olika sorters risker i leverantörskedjor över hela världen. Utöver konfliktfinansiering från konfliktmineral kan det röra sig om risker för kränkningar av mänskliga rättigheter, korruption, penningtvätt och barnarbete. Regeringen framhåller att det är viktigt att företagen tillämpar riktlinjerna och identifierar och hanterar risker i sina leverantörskedjor för kobolt så att importen av detta grundämne inte bidrar till barnarbete, undermåliga arbetsvillkor och andra övergrepp mot befolkningar i de områden där kobolt utvinns. meddelades att har anmält deltagande i det europeiska storprojektet . Detta projekt är ett av två s.k. viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse som har bildats för att främja innovativ och hållbar batteriproduktion i EU. I projektet medverkar med batteriföretaget . Regeringens finansiering av projektet uppgår till , varav vårändringsbudget (prop. 2019/20:99). är ett av EU:s viktigaste gruvländer och därmed en mycket betydelsefull aktör för att säkra tillgång till hållbart producerade råvaror till EU:s industrier. har även goda förutsättningar att producera sådana kritiska metaller som behövs för klimat- och energiomställningen. Det gäller exempelvis sådana metaller som behövs inom vindkraftsindustrin och för batteritillverkning. Utskottet delar uppfattningen i motion 2019/20:3480 (V) att som används i bl.a. batterier ska produceras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. Behovet av att öka den inhemska europeiska råvaruproduktionen har bl.a. belysts i EU:s industripolicy och i . Utöver att underlätta för produktion i länder med väletablerad miljö- och arbetsrättslig lagstiftning, som exempelvis , är det viktigt att och EU agerar för att påverka de tvivelaktiga förhållanden som råder inom gruvnäringen i vissa länder. Här vill utskottet lyfta fram arbetet inom ramen för EU:s s.k. konfliktmineralförordning ((EU) 2017/821) i vilken det bl.a. fastställs krav på importörer av sådana som kan finansiera väpnade konflikter. Förordningen trädde i kraft men de obligatoriska kraven på importörerna kommer att börja tillämpas . tillsatte regeringen en utredning för att förbereda för tillämpningen fr.o.m. det nyssnämnda datumet. Utskottet noterar att förslaget enligt plan ska remitteras . Det är emellertid inte alla som kan komma att spela en viktig roll för klimat- och energiomställningen som klassas som konfliktmineral. Ett exempel är kobolt som är en viktig metall för batteritillverkning. Kobolt utvinns i vissa länder som har undermåliga arbetsvillkor och där det förekommer kränkningar av mänskliga rättigheter, korruption, penningtvätt och barnarbete. Här vill utskottet framhålla att har finansierat arbete med ansvarsfulla försörjningskedjor av olika . Detta arbete har ett bredare angreppssätt än konfliktmineralförordningen och kan därför tillämpas på utvinningen av kobolt. Utskottet anser att det är viktigt att företagen tillämpar riktlinjerna och identifierar och hanterar risker i sina leverantörskedjor så att importen av kobolt och andra inte underblåser en negativ utveckling i de områden där utvinningen sker. Utskottet förordar i första hand ett fortsatt offensivt arbete inom ramen för de ovan beskrivna internationella samarbetena framför mer radikala handelsrestriktioner. Med det anförda förordar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet ska avstyrka motion 2019/20:3480 (V) i den del som gäller ett förbud mot import av batterimetaller som inte har producerat på ett hållbart sätt. När det gäller frågan om utvinning av fossila energikällor som kol, olja och gas har regeringen aviserat att den har för avsikt att förbjuda sådan utvinning i , vilket också nämns i motion 2019/20:3480 (V). Utskottet anser inte att det finns skäl för att föregripa detta arbete genom att bifalla det förslag i motionen som har just den innebörden. Utskottet anser således att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionen i den aktuella delen. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att tidigare riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den senast när budgetpropositionen lämnas till bör redovisa för vilka konkreta åtgärder som vidtagits för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2019/20:NU11). Sammanfattningsvis anser utskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka yrkandena 25 och 28 i motion 2019/20:3480 (V). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (M), (SD), (KD), (L), (V), (C), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (SD) och (MP). Kärnkraften och klimatet (M, SD, KD, L) (SD), (M), (SD), (KD), (L), (M), (M) och (SD) anför: Vi anser att energipolitiken har en nyckelroll när det gäller att möta det alltmer påtagliga hotet mot klimatet. Mot den bakgrunden är det centralt att energipolitiken får en sådan inriktning att den på allvar kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Det finns i detta läge inte utrymme för att vidhålla ett begränsat synsätt som riskerar att försvåra ett angeläget klimatarbete. har redan en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser, och detta förhållande bör i möjligaste mån vidmakthållas. Eftersom alla länder måste bidra i klimatarbetet är det viktigt att inte bara satsar på förnybar energiproduktion utan även bejakar möjligheterna att även fortsättningsvis kunna producera fossilfri kärnenergi. Med hänvisning till detta har vi i andra sammanhang redovisat uppfattningen att det är nödvändigt att ompröva målet om att den svenska elproduktionen ska vara helt förnybar till 2040. I stället har vi förordat ett mål om ett fossilfritt elsystem. Detta skulle bli en viktig signal till marknaden om att det finns politiskt stöd för kärnkraft även efter 2040. Ett reviderat mål gör också att den redan nu nästan helt fossilfria elproduktionen inte ställs mot den förnybara produktionen. Kärnkraften svarar för nästan hälften av elproduktion och kommer under flera ytterligare decennier att vara en av grundstenarna i den svenska energiförsörjningen. Koldioxidfri el ger dessutom stora möjligheter att bidra till klimatmålens uppfyllelse och till att skapa nya jobb och exportmöjligheter. Kärnkraftens stabila produktion utgör dessutom bottenplattan för den svenska kraftproduktionen som tillsammans med vattenkraftens reglerförmåga svarar för sådana omistliga systemtjänster som i många fall möjliggör mer omfattande satsningar på väderberoende elproduktion som exempelvis sol- och vindkraft. Därutöver anser vi att det ger större klimatnytta att värna nästan redan helt fossilfria och stabila elsystem och på så sätt frigöra resurser som kan satsas på åtgärder inom sektorer med betydligt större klimatutsläpp, som exempelvis transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Med detta sagt ställer vi oss bakom det som anförs om vissa kärnkraftsfrågor i motion 2019/20:3481 (KD). Det gäller förslaget om att regeringen måste beakta konsekvenserna av nedläggningen av kärnkraftsreaktorerna . Efter nedstängningen av dessa båda reaktorer kommer elimportbehovet att öka väsentligt under kalla vinterdagar. Den importerade elen kan mycket väl vara fossilbränslebaserad och därmed bidra negativt till belastningen på klimatet. Vi anser att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motionen i den aktuella delen. Även den del som gäller satsningar på fjärde generationens kärnkraft bör tillstyrkas. Fjärde generationens kärnkraft är mångfalt mer effektiv än dagens teknik och kan återanvända lagrat kärnbränsle. Vi anser även att det behöver utvecklas en färdplan för fjärde generationens kärnkraft. En sådan färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om att etablera en pilotanläggning i . Med hänvisning till det anförda anser vi att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motion 2019/20:3481 (KD) yrkandena 2 och 10. Vissa övriga energirelaterade klimatfrågor (M, KD) (M), (KD), (M) och (M) anför: Vi förordar en politik som bl.a. utgår från att människor har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena på ett sätt som inte äventyrar livsbetingelserna för efterföljande generationer. Politiken ska därför grundas på försiktighetsprincipen och utformas så att både det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, dvs. styra mot ett gott förvaltarskap som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Mot denna bakgrund välkomnar vi huvuddelen av det som regeringen presenterar i klimathandlingsplanen. Vi vill dock understryka att det finns delar som bör kompletteras. Det gäller inte minst på det energipolitiska området, där det enligt vår uppfattning är olyckligt ur såväl ett energipolitiskt som ett klimatpolitiskt perspektiv att det saknas en bred uppgörelse som garanterar en koldioxidneutral energiproduktion motsvarande den starkt ökande energikonsumtion som även regeringen på flera ställen i propositionen medger är att vänta. Vi har tidigare i detta yttrande framhållit betydelsen av ett energipolitiskt mål som tar sikte på en fossilfri och därmed klimatsmart kraftproduktion framför ett ensidigt fokus på att elen ska vara helt förnybar. I det sammanhanget lyftes kärnkraften fram som ett viktigt medel för att nå ambitiösa klimatmål. Vi vill här också ställa oss bakom det förslag som finns i motion 2019/20:3481 (KD) om att borde samarbeta mer med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Enligt vår uppfattning har ett sådant arbete potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Miljö- och jordbruksutskottet bör därför tillstyrka motionen i den aktuella delen. Avslutningsvis anser vi att det finns mer att göra för att underlätta elektrifieringen av transportsektorn, och då inte minst vägtransportsektorn. I likhet med vad som sägs i motion 2019/20:3481 (KD) anser vi att bör uppmana regeringen att ge någon lämplig myndighet i uppdrag att analysera frågan om att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer och vid behov föreslå åtgärder. Motionen bör alltså tillstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet även i denna del. Sammantaget innebär detta att vi anser att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka yrkandena 9 och 21 i motion 2019/20:3481 (KD). Yrkandena 2, 22 och 65 i motion 2019/20:3480 (V) bör avstyrkas. Vissa övriga energirelaterade klimatfrågor (V) (V) anför: Jag delar den uppfattning som framförs i klimathandlingsplanen om att det krävs ökade ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. Även om jag välkomnar flera av de åtgärder som redovisas anser jag att handlingsplanen som helhet är otillräcklig av flera skäl. En handlingsplan borde fokusera på just handling, och inte på fler utredningar. Det gäller att agera innan det är . Ett område där det saknas flera klimatrelaterade insatser är energipolitiken. Jag står inte bakom den energiöverenskommelse som ligger till grund för den nu förda energipolitiken. Överenskommelsen har visserligen börjat knaka i fogarna sedan två partier lämnade den, men ännu vägleds mycket av regeringens arbete av den. I stället för en bräcklig energiöverenskommelse vill jag att energipolitikens mål ska vara ett samhälle förnybar energiförsörjning . Genom att satsa på energieffektivisering och förnybar energi som sol-, vind-, bio- och geoenergi kan ett ekologiskt hållbart samhälle växa fram där det fossilbränslerelaterade hotet mot klimatet är borta. Med detta sagt sluter jag upp bakom de förslag med energipolitisk koppling som finns i motion 2019/20:3480 (V). Jag instämmer i det som sägs i motionen om att det offentliga har en viktig roll att spela genom att gå före i energiomställningen. Här kan ett statligt stöd för att t.ex. skolor och sjukhus ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft vara ett bra exempel. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med ett riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi. Motionen bör således tillstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet i den aktuella delen. Även det som sägs i motionen om havsbaserad vindkraft bör tillstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet. Genom att hänvisa till totalförsvarets riksintresse har Försvarsmakten möjlighet att lägga in sitt veto mot viktig utbyggnad av förnybar energi, som exempelvis vindkraft. Jag anser att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut vindkraften – inte minst den havsbaserade – och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. Havsbaserade vindkraftsparker måste kunna inrättas utan att Försvarsmaktens verksamhet påverkas negativt på lång sikt. Avslutningsvis välkomnar jag regeringens avsikt att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Inom ramen för det arbetet bör regeringen även tillse att förordningar, direktiv och ägarinstruktioner till myndigheter och statliga bolag är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket. Ett förslag med den innebörden finns i motion 2019/20:3480 (V). Även detta förslag bör miljö- och jordbruksutskottet tillstyrka i den del som gäller de statliga bolagen. Sammanfattningsvis innebär det anförda att jag anser att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 2, 22 och 65. Yrkandena 9 och 21 i motion 2019/20:3481 (KD) bör avstyrkas. Klimatnyttan av export (M) (M), (M) och (M) anför: Vi menar att den svenska klimatpolitiken måste ha ett internationellt perspektiv. Styrmedel i som syftar till att minska de nationella utsläppen får inte leda till ökade utsläpp utanför landets gränser. Vi vill se en ambitiös klimatpolitik på hemmaplan för att nå det långsiktiga målet om nettonollutsläpp , men utsläppsminskningar i måste också leda till utsläppsminskningar globalt. Den svenska industrin är koldioxideffektiv. Forskning visar att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp.