yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — Ett investeringssparkonto är en schablonbeskattad sparform, vilket betyder att skatten inte baseras på den faktiska avkastningen utan på en årlig skatt beräknad på värdet av tillgångarna på kontot. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes skatten . Schablonintäkten ska beräknas genom att kapitalunderlaget multipli-ceras med statslåneräntan ökad (tidigare 0,75 procent-enheter). I partimotion 2012/21:3128 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del anförs att många som sparar i investeringssparkonto gör det som ett pensionssparande, vilket bör uppmuntras med förmånliga skattevillkor. föreslår därför att skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning, från . Sparformen investeringsparkonto infördes för att ge möjlighet för människor att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes schablon-avkastningen från statslåneräntan ökad till statslåne-räntan ökad . I samband med att förslaget lades fram gjorde regeringen bedömningen att sparande på investeringssparkonto också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning och att den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer kommer att öka. Utskottet hade ingen invändning mot höjningen av beskattningen och tillstyrkte förslaget (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1). Utskottet finner inte skäl att förorda om ytterligare ändringar av beskattningen av sparande på investeringssparkonto. Motionsförslaget avstyrks därför. Kapitalbeskattning, arvs- och gåvobeskattning m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att höja kapitalbeskattningen och om att införa en arvs- och gåvoskatt respektive en förmögenhetsskatt. Jämför avvikande mening 3 (V). Bakgrund och gällande rätt I samband med skattereformen 1991 fick beskattningen av inkomster från kapital den utformning den har – ibland kallad den duala eller den skandinaviska modellen. Den innebär att man beskattar inkomster av kapital separerat från den generella inkomstbeskattningen. Skatt på kapital är skatt på avkastningen på kapitalinnehav. Inkomsträntor, utdelningar samt kapital-vinster vid försäljning av aktier, andelar, fastigheter, bostadsrätter och övrig lös egendom förs i individbeskattningen samman till en inkomst av kapital. Som kapitalinkomst beskattas även inkomster av uthyrning av privatbostad. För näringsidkare görs en s.k. räntefördelning för att få en riktig fördelning av beskattningen av näringsidkares egna kapital mellan inkomstslagen kapital och näringsverksamhet. Avdrag i inkomstslaget kapital får göras på skuld-räntor för lån på fastighet och andra lån, tomträttsavgäld, kapitalförluster samt vissa förvaltningskostnader. Skatten på kapitalinkomsten är proportionell . Om inkomsterna är större än utgifterna tas skatt ut på netto-beloppet. Är däremot utgifterna större än inkomsterna får man på motsvarande sätt en skattereduktion. Det finns dock en begränsning som innebär att skatte-reduktionen i de fall underskottet överstiger endast görs för den överskjutande delen. Arvs- och gåvobeskattning m.m. beslutade att de tidigare arvs- och gåvoskatterna skulle avskaffas (bet. 2004/05:SkU18, rskr. 2004/05:134 och 136). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag att det liksom regeringen ansåg att det inte var möjligt att möta den kritik som riktats mot arvs- och gåvoskatten genom ändrade regler. Kostnaden för att administrera arvs- och gåvoskatten måste också sättas i relation till de intäkter som skatten ger. Mot denna bakgrund och för att underlätta generationsskiften i onoterade bolag ansåg såväl regeringen som utskottet att arvs- och gåvoskatten skulle slopas. Förmögenhetsskatten avskaffades (bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag bl.a. att förmögenhetsskattens oenhetliga värderingsregler och många undantag skapade kryphål och uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. hade många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Därför uppfattades förmögenhetsskatten som både god-tycklig och orättvis. Politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna I den politiska överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna som slöts anges i punkt 4 bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del anförs att en viktig förklaring till den ökade ojämlikheten i är kapitalinkomsternas ökade betydelse och dess ojämna fördelning. Normal-skattesatsen för kapitalinkomster är , vilket är klart under den högsta skattesatsen för arbetsinkomster. föreslår därför att skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning ska höjas till ett intervall om 32–på utdelningar och vinster fr.o.m. . föreslår vidare i yrkande 5 i denna del att det i likhet med många andra ska införas en arvs- och gåvoskatt i . Förslaget innebär ett fribelopp på , dvs. arvs- och gåvobelopp upp till den gränsen inte ska beskattas. För att minska ojämlikheten och få in pengar till nödvändiga reformer föreslår också i yrkande 5 i denna del att en ny förmögenhets-skatt ska införas i . Förmögenhetsskatten ska gälla på hushållsnivå och appliceras på hushållets nettoförmögenhet. Nettoförmögenheter ska undantas från skatt. föreslår följande gränsvärden: för 6–en skattesats om , för 10–en skattesats om och från och uppåt en skattesats om . Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt förslag om att återinföra arvs- och gåvoskatten respektive förmögenhetsskatten. Utskottet har bl.a. hänvisat till de förslag regeringen lagt fram i syfte att öka den ekonomiska jämlikheten och till att ifrågavarande skatter ansetts godtyckliga, orättvisa, ineffektiva och svåradministrerade. Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att nu tillstyrka förslagen om en förändrad kapitalbeskattning eller om att återinföra en arvs- och gåvoskatt respektive en förmögenhetsskatt. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ändringar i reglerna om statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Jämför avvikande mening 2 (SD) och 4 (KD). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten betalas bl.a. för hyresfastigheter och industri-fastigheter, enligt 1 och 3 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. För hyresfastigheter är den statliga fastighetsskatten av taxerings-värdet för obebyggd tomtmark för hyreshus, bostäder som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med en bostadsbyggnad som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Fastighetsskatten är av taxeringsvärdet för alla byggnads-enheter med lokaler och tillhörande tomtmark. För ägarlägenheter är den statliga fastighetsskatten av taxeringsvärdet för obebyggd tomtmark för ägarlägenheter, ägarlägenheter som är taxerade som under uppförande och tillhörande tomtmark, tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som har en annan ägare (t.ex. arrendetomt) samt tomtmark som är bebyggd enbart med ägarlägenheter som saknar byggnadsvärde (på grund av att byggnadsvärdet inte blir ). Politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna I den politiska överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna som slöts anges i punkt 4 bl.a. att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, sänka marginalskatten och uppnå att färre betalar statlig inkomstskatt, minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt samt öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del anförs att fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad för grupper som är ekonomiskt utsatta. föreslår därför att taket på fastighetsavgiften för småhus ska sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. föreslår vidare i yrkande 3 i denna del att den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. I partimotion 2020/21:3530 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del anförs att all nyproduktion av lägenheter och hus är undantagna från fastighetsavgiften . När dessa nyproducerade fastigheter ingår i den ordinarie beskattningen kommer ägarlägenheten dock skattemässigt att missgynnas. föreslår därför att orättvisan i beskattningen ska tas bort genom att fastighetsavgiften för ägarlägenheten blir densamma som för en bostadsrätt. I budgetpropositionen föreslår regeringen flera åtgärder för en effektivare stadsutveckling och ett ökat bostadsbyggande. Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande, som infördes , har reformerats och gjorts effektivare, och en andel av stödet har avsatts till sociala kontrakt och till unga. För att minska risken för fallande bostadsinvesteringar och minskad sysselsättning inom byggbranschen avser regeringen att förstärka investeringsstödet så att det i ökad utsträckning bidrar till att planerade projekt kan fullföljas. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden höjdes taket för uppskovsbeloppet för avyttringar som har gjorts efter från till . Regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en genomlysning av ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt lämna förslag på hur de bostadspolitiska verktygen kan utvecklas (dir. 2020:53). Regeringen har även tillsatt utredningar om hur bättre konkurrens i bostadsbyggandet kan uppnås (dir. 2019:31), om hur de kollektiva hyresförhandlingarna kan effektiviseras (Ju2020/00130) samt om fri hyressättning i nyproduktion (dir. 2020:42). Den nya modellen ska bidra till en långsiktigt välfungerande hyresmarknad och ett effektivt utnyttjande av det aktuella delbeståndet. Utskottet konstaterar att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka ändringar i reglerna om fastighetsskatt respektive fastighetsavgift. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att höja schablonavdraget för andrahandsuthyrning till . Jämför avvikande mening 2 (SD). För att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet mer effektivt och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget för uthyrning av privatbostäder från till (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). började lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad att gälla. Den största nyheten med lagen är att den ger hyresvärden och hyresgästen en större frihet att komma överens om hyran. Lagen gäller när en lägenhet hyrs för att användas som bostad under förutsättning att uthyrningen inte är en del av en näringsverksamhet. En person som hyr ut en bostad som han eller hon inte har behov av bedriver normalt inte näringsverksamhet. En person som hyr ut tre bostäder eller fler anses normalt bedriva näringsverksamhet. Om en person upplåter flera bostäder gäller lagen bara för den första upplåtelsen. För de senare gäller i stället reglerna i 12 kap. jordabalken (hyreslagen). De bostäder som hyrs ut enligt lagen kan t.ex. vara villor, bostadsrättslägenheter som hyrs ut av bostadsrättshavaren, möblerade och omöblerade rum eller ägarlägenheter. En uthyrning av en hyresrätt i andra hand omfattas dock inte av lagen. I partimotion 2020/21:3128 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del anförs att när det är stor bostadsbrist tenderar informella andrahands-marknader och mer eller mindre tvivelaktiga överenskommelser att uppstå. Laglig andrahandsuthyrning är då att föredra. föreslår därför att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas från till . Utskottet konstaterar att ska ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för en konkurrenskraftig ekonomi med tillväxt och ett ökat välstånd. Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande har reformerats och gjorts effektivare, och en andel av stödet har avsatts till sociala kontrakt och till unga. För att minska risken för fallande bostadsinvesteringar och minskad sysselsättning inom byggbranschen har regeringen i budgetpropositionen aviserat att man avser att förstärka investeringsstödet så att det i ökad utsträckning bidrar till att planerade projekt kan fullföljas. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden höjdes taket för uppskovsbeloppet för avyttringar som har skett efter från till . Utskottet noterar också att Socialdemokraterna, de gröna i den politiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Regeringen har vidare föreslagit åtgärder mot handel med hyreskontrakt samt beslutat om skärpta regler för andrahandsuthyrning av hyreslägenheter och för uttag av hyror. De nya reglerna trädde i kraft . Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa en exitskatt. Jämför avvikande mening 3 (V). Bakgrund och gällande rätt Obegränsad och begränsad skattskyldighet Bestämmelser om fysiska personers skattskyldighet i finns i 3 kap. IL. Fysiska personer som är bosatta i , som stadigvarande vistas här eller som har väsentlig anknytning hit är obegränsat skattskyldiga. En obegränsat skattskyldig person är enligt intern rätt skattskyldig för alla sina inkomster i och från utlandet. De personer som inte är obegränsat skattskyldiga är begränsat skatt-skyldiga. Begränsad skattskyldighet innebär att det bara är vissa inkomster som har anknytning till som kan beskattas enligt inkomstskattelagen. Vilka inkomster det handlar om är uttömmande reglerat i 3 kap. 18–19 a §§ IL. En obegränsat skattskyldig person som bosätter sig utomlands kan bli begränsat skattskyldig redan i och med avresan från . Har personen varit bosatt i kan han eller hon även efter flytten vara obegränsat skattskyldig på grund av väsentlig anknytning till landet. Den obegränsade skattskyldigheten gäller då till dess anknytningen kan betraktas som väsentlig. Om anknytningen är väsentlig bedöms utifrån ett antal omständigheter. Bostad, familj och ekonomiskt engagemang i landet talar starkt för att personen har väsentlig anknytning hit. Andra omständigheter som också beaktas är t.ex. om utlandsvistelsen är föranledd av studier eller av hälsoskäl samt om den som vistas utomlands är varaktigt bosatt på en viss utländsk ort. En begränsat skattskyldig fysisk person är som utgångspunkt inte skattskyldig i för kapitalvinst på värdepapper. För den som har varit obegränsat skattskyldig i kan dock sådan skattskyldighet följa av den s.k. tioårsregeln i 3 kap. 19 och 19 a §§ IL. Enligt tioårsregeln är en begränsat skattskyldig fysisk person skattskyldig för kapitalvinst på vissa angivna tillgångar och förpliktelser – förutsatt att han eller hon under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i eller stadigvarande vistats här. Tioårsregeln innebär således en i tiden utsträckt skattskyldighet för inkomster som inte realiserats vid utflyttningstillfället. Bestämmelsen infördes för att säkerställa svensk beskattning av kapitalvinster som uppkommer när en fysisk person avyttrar aktier i samband med en utflyttning från . Innan dessa regler infördes förekom det att den som flyttade ut sköt upp beskattningen av kapitalvinsten till dess han eller hon blev begränsat skattskyldig och inte längre skattskyldig för kapitalvinsten i (se prop. 1982/83:144 s. 13). Skattelagstiftningen i olika stater bygger i de allra flesta fall på principerna om hemviststatsbeskattning och källstatsbeskattning. Med hemviststatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige har sin skatterättsliga hemvist i staten, se t.ex. 3 kap. 3 och 8 §§ IL. Med källstatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige har inkomster som förvärvats i, härrör från och i vissa fall även utbetalats från rättssubjekt i denna stat, se t.ex. 3 kap. 17 och 18 §§ IL. Om man tillämpar två eller flera olika principer kan det medföra att samma skattskyldige kan beskattas för samma inkomst i flera stater, s.k. internationell juridisk dubbelbeskattning. Skatteavtalen syftar till att lösa sådan dubbelbeskattning genom att fastställa vilken stat – hemviststaten eller källstaten – som ska ha rätt, åtminstone i första hand, att beskatta olika slags inkomster samt hur dubbelbeskattning ska undanröjas. Skatteavtalen erbjuder två olika metoder för att undanröja den dubbla beskattningen. Undantagandemetoden (exemptmetoden) innebär att inkomsten undantas från beskattning. Avräkningsmetoden (creditmetoden) innebär att den utländska skatten avräknas från den nationella skatten. Staterna är fria att välja vilken av metoderna man vill använda. Bestämmelser i ett skatteavtal kan begränsa men inte utvidga den svenska beskattningsrätten. och utveckling () har utformat en modell för skatteavtal (modellavtalet), att användas som förlaga till skatteavtal mellan stater. Av modellavtalet följer att kapitalvinster vid överlåtelse av aktier och andra delägarrätter bara beskattas i hemviststaten (artikel 13 punkt 5). Här ska anmärkas att har reserverat sig mot artikel 13 punkt 5 på så sätt att vi förbehåller oss rätten att beskatta kapitalinkomster vid avyttring av aktier och andra delägarrätter i svenska företag. Aktier och andra delägarrätter vars värde till direkt eller indirekt härrör från fast egendom belägen i den andra avtalsslutande staten får dock beskattas i denna andra stat (artikel 13 punkt 4). innehåller inga särskilda bestämmelser om utflyttningsbeskattning av en person som byter hemvist. Skatteavtalen är alltså avgörande för möjligheten att utöva den beskattningsrätt som följer av tioårsregeln. har skatteavtal med ett 80-tal stater. rätt att beskatta fysiska personers kapitalvinster efter utflyttning varierar mellan de olika avtalen. I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del föreslår att en exitskatt ska införas i enlighet med promemoria Exitbeskattning för fysiska personer. Utskottet konstaterar att de skattepolitiska riktlinjer som antog innebär att skattepolitiken bl.a. ska bidra till goda villkor för företagande och investeringar i . Vägledande för skattepolitiken är också att medborgare och företag ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Ett högt förtroende kräver bl.a. att skattereglerna utformas på ett sådant sätt att utrymmet för skatteplanering begränsas. För att säkerställa beskattning i av kapitalvinster som har upparbetats i finns den s.k. tioårsregeln. Det har dock visat sig att det finns ett behov av att reformera tioårsregeln på ett sätt som säkerställer bl.a. konkurrenskraftiga och likformiga skatteregler. Frågan om reformering av tioårsregeln bereds inom . Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen och avstyrker därför motionsförslaget. Tillfällig skattereduktion för investeringar Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det bör införas en tillfällig skattereduktion för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet samt handelsbolag och avslår motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M) och 3 (V). Med anledning av covid-19-pandemin har enligt regeringen investeringstakten hos företagen minskat. Den förhöjda osäkerheten, främst kopplad till hur snabbt ekonomin återhämtar sig, medför att företag kan välja att skjuta upp investeringar. Mot denna bakgrund behövs det enligt regeringen åtgärder för att ge företagen incitament att öka och tidigarelägga sina investeringar. Det har i sin tur positiva effekter för återhämtningen av ekonomin. Regeringen gör därför bedömningen att en tillfällig skattereduktion för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet samt handelsbolag bör införas för att stimulera till nya investeringar. Förslaget innebär en tillfällig skattereduktion om av anskaffningsvärdet på inventarier som har anskaffats t.o.m. . Skattereduktionen innebär en skatteavräkning mot inkomstskatten för alla fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet. Detta omfattar enligt förslaget bl.a. aktiebolag, enskild näringsverksamhet och ekonomiska föreningar. Även handelsbolag bör omfattas. Skattereduktionen kommer att gälla vid sidan av det ordinarie systemet för värdeminskningsavdrag. De inventarier som bör omfattas är maskiner och andra materiella inventarier som är avsedda för stadigvarande bruk i verksamheten och som enbart får skrivas av genom årliga värdeminskningsavdrag. Bestämmelserna bör enligt regeringen utformas så att risken för missbruk motverkas. Det bör därför bl.a. införas bestämmelser om att inventarierna ska innehas samt bestämmelser som undantar transaktioner som genomförs inom en intressegemenskap. Skattereduktionen, som gäller för inventarier som köps , bör träda i kraft . I partimotion 2020/21:3422 av och (båda M) yrkande 4 och 5 i denna del avvisas regeringens förslag om en tillfällig skattereduktion om av anskaffningsvärdet för inventarier som är anskaffade . Eftersom reduktionen inte träder i kraft riskerar den att öka osäkerheten, men framför allt kommer en tillfällig reduktion inte att göra särskilt stor skillnad. föreslår i stället en permanent sänkning av bolagsskatten. I partimotion 2020/21:3170 av m.fl. (V) yrkande 5 i denna del föreslår att skattereduktionen bör begränsas till små och medelstora företag. anför att företagens investeringar bör stimuleras i det nuvarande osäkra ekonomiska läget, men att många av de större företagen uppvisade mycket goda vinster i samband med sina delårsrapporter, bl.a. som ett resultat av de olika statliga krisstöden. finner därför ingen anledning till att staten ska subventionera deras investeringar. Utskottet konstaterar att covid-19-pandemin har medfört en ökad osäkerhet om ekonomins utveckling och en minskad investeringstakt hos företagen. Regeringen gör därför bedömningen att det bör införas en tillfällig skattereduktion för fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet samt för handelsbolag. Förslaget innebär en tillfällig skattereduktion om av anskaffningsvärdet på inventarier som har anskaffats t.o.m. . Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att vidta åtgärder för att ge företagen incitament att öka och tidigarelägga sina investeringar och att skapa förutsättningar för återhämtningen av ekonomin. Motionsförslagen avstyrks därmed. Justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto Utskottets förslag i korthet