yttr · H705NU6y · 2020-04-29 00:00:00 — Till miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att ge civilutskottet, försvarsutskottet, näringsutskottet, skatteutskottet och trafikutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan och motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Fyra motioner (M, SD, V respektive KD) har väckts med anledning av propositionen. begränsar sitt yttrande till yrkande 4 i motion 2019/20:3482 (M), yrkande 3 i motion 2019/20:3479 (SD), yrkandena 2, 22, 25, 28, 65, 68–72 och 74 i motion 2019/20:3480 (V) och yrkandena 2, 9, 10 och 21 i motion 2019/20:3481 (KD). Motionerna innefattar i dessa delar förslag med koppling till frågor om energi, handel och och som därmed berör näringsutskottets beredningsområde. Sammanfattningsvis anser utskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka samtliga de berörda yrkandena. I yttrandet finns sju avvikande meningar (M, SD, V, KD och L). Proposition 2019/20:65 innehåller den första klimatpolitiska handlingsplan som regeringen, i enlighet med klimatlagen, överlämnar till . I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Även det klimatrelaterade arbete som regeringen avser att vidta internationellt och inom EU presenteras. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Motioner som berör näringsutskottets beredningsområde I anslutning till propositionen har det väckts fyra motioner (M, SD, V och KD). Utöver delar av propositionen bedömer näringsutskottet att ett antal yrkanden i följdmotionerna berör frågor som ligger inom näringsutskottets beredningsområde. I det följande redovisas propositionen och yrkanden i följdmotionerna som bedöms ligga inom näringsutskottets beredningsområde. Redovisningen och utskottets ställningstaganden samlas under följande tre rubriker: – Klimat och energi – Klimat och handel – Klimat och . Regeringen konstaterar att nettonollmålet innebär att växthusgasutsläppen från flera sektorer, inklusive el- och värmesektorn, i princip kommer att behöva vara noll . El- och värmesektorn har även förutsättningar för att i vissa delar bidra till negativa utsläpp. Vidare anger regeringen att en ökad elektrifiering kommer att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn och industrin. Då behövs ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. En effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten. Detta, tillsammans med regeringens arbete för att utveckla elmarknaden, är viktigt för den ökade elektrifiering av samhället som väntas för att möta klimatmålen. Därtill behövs ett väl fungerande elsystem och en klimatsmart elproduktion. En nationell strategi för elektrifiering bör tas fram, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Vidare anser regeringen att insatserna för energieffektivisering bör stärkas. Förutom nationella åtgärder är om bl.a. ekodesign och energimärkning viktiga verktyg som behöver utvecklas ytterligare. Åtgärder bör vidtas för att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. Tillgång till laddinfrastruktur i hela landet är en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken. Det ökande antalet laddbara personbilar utgör en viktig pusselbit för att nå etappmålet för inrikes transporter. En fortsatt utbyggnad av laddinfrastruktur har en betydelsefull roll för att denna trend ska accelerera. Laddinfrastrukturen bör byggas ut i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Marknaden kommer inte på egen hand eller med dagens investeringsstöd att täcka de vita fläckar i landet där tillgången till snabbladdning saknas i tillräckligt god tid för att klimatmålen ska kunna nås. Ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar bör införas för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte kommer till stånd. En bör tillsättas för att bl.a. påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. En nationell strategi för elektrifiering bör även tas fram där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) välkomnas regeringens bedömning att all relevant lagstiftning bör ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Motionärerna anser dock att styrningen även bör omfatta statliga myndigheter och bolag. Regeringen bör ges i uppdrag att tillse att förordningar, direktiv och ägarinstruktioner till myndigheter och statliga bolag är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att det offentliga ska gå före i energiomställningen. De nämner att i sitt budgetförslag har satsat på statligt stöd för att t.ex. skolor och sjukhus ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi (yrkande 22). Havsbaserad vindkraft tas upp i yrkande 65 i den sistnämnda motionen. Motionärerna påpekar att Försvarsmakten har stora möjligheter att påverka utbyggnaden av förnybar energi genom att sätta stopp för nya vindkraftverk. Genom att hänvisa till totalförsvarets riksintresse har Försvarsmakten möjlighet att lägga in sitt veto mot viktig utbyggnad av förnybar energi. Motionärerna anser att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut vindkraften, inte minst den havsbaserade, där förutsättningarna är som bäst och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. Enligt deras uppfattning bör regeringen utreda hur havsbaserade vindkraftsparker kan inrättas utan att Försvarsmaktens verksamhet påverkas negativt på lång sikt. I den nationella strategin för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet ska beaktas, måste kärnkraften finnas som lösning om elektrifieringens vinster ska kunna tillvaratas. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD). Efter nedstängningen av femdubblas importbehovet av energi under kalla vinterdagar, med gynnande av fossila energikällor som följd. Nedstängningens effekter på nettoexporten av el gör också att ökad produktion i fossildrivna kraftverk expanderar utsläppen i EU:s utsläppshandelssystem. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen måste beakta konsekvenserna av nedläggningen av . borde även samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter (yrkande 9). Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Vidare anser motionärerna att den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är mångfalt mer effektiv än dagens teknik och kan återanvända lagrat kärnbränsle. saknar en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft. De föreslår därför att en sådan plan utvecklas (yrkande 10). En färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . I yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur. Motionärerna vill att regeringen uppdrar åt någon lämplig myndighet att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. I motion 2019/20:3481 (KD) berörs stängningen av de båda kärnreaktorerna . Hela omfattade ursprungligen fyra reaktorer och svarade för cirka en sjättedel av den el som används i . fattade huvudägare, det helstatliga energibolaget , ett inriktningsbeslut om en förtida stängning av –2020. Ett formellt beslut om stängning togs senare av . togs, på grund av marknadssituationen, beslut om att begränsa investeringarna för de båda anläggningarna . Till följd av investeringsbegränsningarna fattade beslut om att drift är möjlig som längst till 2020. Vid en bolagsstämma godkändes den planering som gjorts, vilket innebär drift av till den årliga revisionen 2019 och av till motsvarande 2020. beslutade att förlänga drifttiden för t.o.m. årsskiftena 2020 respektive 2019, detta för att på bästa möjliga sätt ska utnyttja det bränsle som de båda reaktorerna har till förfogande. Slutlig avställning blev därmed för och för . För de återstående reaktorerna gäller alltjämt de befintliga planeringsförutsättningarna om drift för de båda anläggningarna. När utskottet behandlade motioner om statliga företag tog det även ställning till yrkanden kring det statliga bolagets roll som ägare av (bet. 2019/20:NU4). I sitt ställningstagande påminde utskottet om att det uppdrag till som beslutat om innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad, och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör enligt utskottets uppfattning inte uttala sig om. Utskottet påminde även om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Motionsyrkanden liknande de som är aktuella behandlades även i utskottets betänkande 2019/20:NU14 Energipolitik som beslutades av utskottet . Den nationella strategin för elektrifiering I motion 2019/20:3481 (KD) omnämns den nationella strategin för elektrifiering. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet pågår beredning av direktiv för arbetet med att ta fram denna strategi. Anslaget 1:5 Laddinfrastruktur längs större vägar inom utgiftsområde 21 Energi är nytt och ska täcka de vägsträckor där sådan laddinfrastruktur annars inte byggs ut. anvisade för det nya anslaget. innehåller bl.a. allmänna hänsynsregler (2 kap.) och grundläggande bestämmelser om hushållningen med mark- och vattenområden (3 kap.). I 3 kap. regleras frågor om riksintressen. Utgångspunkten är att mark- och vattenområden ska användas för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret ska enligt 3 kap. 9 § så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan motverka totalförsvarets intressen. Dagens beslutsprocess förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål prövas och ställer krav på att Försvarsmaktens ansökningar om miljötillstånd alltid innehåller miljökonsekvensbeskrivningar. Försvarsmakten kan också beröras av enskilda exploatörers etablering av vindkraftverk. Större vindkraftsanläggningar miljöprövas av miljöprövningsdelegationerna i enlighet med . Mindre etableringar bygglovsprövas av kommunen. I budgetpropositionen redovisar regeringen att Försvarsmakten gör en s.k. hindersprövning med utgångspunkt i luftfartsförordningens bestämmelser om höga objekt och flyghinder (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap). Prövningen görs med utgångspunkt i övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem som Försvarsmakten och andra myndigheter i försvarssektorn har. Försvarsmakten besvarade 150 remisser om vindkraft . I av dessa hade Försvarsmakten ingen invändning. När försvarsutskottet tog ställning till ett motionsyrkande om vindkraftens förhållande till olika försvarsintressen konstaterade utskottet att dagens beslutsprocess förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål vägs mot varandra (bet. 2019/20:FöU9). Utskottet konstaterade också att regeringen i enlighet med januariavtalet har beslutat om en översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Det kan även noteras att regeringen i Försvarsmaktens regleringsbrev har betonat att Försvarsmakten i sina yttranden i våg- och vindkraftsärenden ska utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med övriga samhället. Försvarsmakten ska även analysera jämförbara länders och grannländers erfarenheter av fungerande samexistens mellan försvarsmakt och kraftigt utbyggd vindkraft inom samma geografiska område. Försvarsmakten ska återkomma med förslag på hur det svenska systemet kan förbättras i det avseendet. Utskottet redovisar sitt ställningstagande under följande rubriker: – Kärnkraften och klimatet – Vissa övriga energirelaterade klimatfrågor. Energipolitikens övergripande inriktning beslutades av och innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det internationella samarbetet på det energipolitiska området är betydelsefullt på många sätt, inte minst när det gäller kopplingen till klimatfrågorna, men det är viktigt att komma ihåg att det är en fråga för enskilda länder, inklusive EU:s medlemsstater, att själva avgöra vilken energimix de föredrar med utgångspunkt från sina nationella förutsättningar, men med beaktande av gemensamt beslutade klimatmål. I är satsningar på förnybar energiproduktion och styrmedel som gynnar användning av förnybar el och förnybara bränslen viktiga verktyg för att stimulera en klimatvänlig utveckling. Genom en god tillgång till vattenkraft och olika biobränslen från de gröna näringarna har särskilt gynnsamma förutsättningar för detta jämfört med många andra länder. Därtill har vindkraften byggts ut kraftigt i under det som intresset för produktion av solel också stadigt ökar. Energipolitikens mål om ett helt förnybart elsystem till 2040 är onekligen viktigt ur klimatperspektiv. Trots ambitiösa målsättningar och den pågående utbyggnaden av den förnybara kraftproduktionen svarar kärnkraften alltjämt för av denna produktion. Kärnkraften väntas också spela en viktig roll i det svenska kraftsystemet under flera kommande årtionden. Ur ett klimatpolitiskt perspektiv kan kärnkraften anses ha vissa fördelar, åtminstone om man jämför med förbränning av fossila bränslen, men oaktat detta faktum är det utskottets uppfattning att kärnkraften inte är en kraftproduktionsresurs på vilken man kan basera en framgångsrik klimatpolitik. Utskottet vänder sig därför också mot att byta ut målet om ett helt förnybart elsystem mot ett mål som innebär att elsystemet ska vara fossilfritt, i linje med vad flera partier har föreslagit i andra sammanhang. Det torde inte råda något tvivel om att en sådan förändring främst syftar till att låta kärnkraften få spela en större roll i den framtida energimixen på bekostnad av de förnybara alternativen. Kärnkraftens framtid i berörs i motion 2019/20:3481 (KD). Det efterfrågas bl.a. ett tillkännagivande om att regeringen inom ramen för elektrifieringsstrategin ska ta fram en plan för det som brukar betecknas den fjärde generationens kärnkraft. Här hänvisar utskottet till vad det anförde i det beslutade betänkandet 2019/20:NU14 Energipolitik. Utskottet konstaterade då att teknikutveckling förvisso ofta är av godo, men med hänvisning till en avvaktande inställning till kärnkraftens roll på var utskottet inte berett att tillstyrka några förslag på detta tema. Utskottet ansåg därför inte heller att det var motiverat med en särskild strategi för utvecklingen av fjärde generationens kärnkraft. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) i denna del. Även yrkanden om kärnreaktorerna liknande de som är aktuella i den nyssnämnda motionen behandlades i betänkandet Energipolitik (bet. 2019/20:NU14) liksom i ett betänkande om statliga bolag (bet. 2019/20:NU4). Utskottet framhöll att beslutade uppdrag till det statliga energibolaget – som är majoritetsägare i – innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad, och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör inte uttala sig om. Vidare påminde utskottet om att – liksom de övriga statligt ägda bolagen – är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Med hänvisning till detta såg utskottet ingen anledning för att uttala sig om reaktorerna vid kärnkraftverket i . Utskottet anser inte att det som anförs om Ringhalsreaktorerna 1 och 2 i motion 2019/20:3481 (KD) gör att det finns skäl att ändra uppfattning i frågan. Miljö- och jordbruksutskottet bör därför avstyrka motionen i den aktuella delen. Sammantaget innebär det anförda att utskottet förordar att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3481 (KD) yrkandena 2 och 10. Vissa övriga energirelaterade klimatfrågor Energipolitiken har en viktig roll att spela när det gäller att bidra till klimatmålen. Det gäller exempelvis betydelsen av offensiva satsningar på en ökad elektrifiering inom ramen för en nationell strategi för elektrifiering. En ökad elektrifiering av en i huvudsak fossilbränsleberoende vägtransportsektor förutsätter i sin tur ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Därutöver behövs nödvändig infrastruktur för distribution av el till slutanvändarna i form av ledningar med tillräcklig kapacitet samt laddningsmöjligheter. I klimathandlingsplanen anger regeringen att laddinfrastruktur bör byggas ut i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn samt att det bör införas ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs de större vägarna. Utskottet anser emellertid inte att det finns skäl för miljö- och jordbruksutskottet att tillstyrka det som föreslås i motion 2019/20:3481 (KD) om att det bör införas ett stöd till laddinfrastruktur. Det är i stället utskottets uppfattning att den utlovade bör ges möjlighet att på ett mer förutsättningslöst sätt bedöma vilka styrmedel som är mest ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att stimulera transportsektorns fortsatta elektrifiering. Utskottet ser det som rimligt att i det sammanhanget bl.a. överväger åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer i linje med vad som föreslås i motionen. Något uttalande från anser utskottet dock inte vara motiverat, och miljö- och jordbruksutskottet bör därför avstyrka motionen i den aktuella delen. Utskottet anser inte heller att miljö- och jordbruksutskottet bör tillstyrka förslaget i motion 2019/20:3481 (KD) om att regeringen som ett led i genomförandet av den aviserade elektrifieringsstrategin bör etablera ett samarbete med andra kärnkraftsländer inom och utom för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk. Utskottet har i betänkande 2019/20:NU14 Energipolitik avstyrkt ett motsvarande yrkande med hänvisning till de samarbeten som redan finns etablerade inom ramen för bl.a. Euratom och den strategiska EU-planen för energiteknik (Plan, ). Dessa verksamheter syftar bl.a. till att utveckla nästa generation av mer hållbara reaktortekniker samt utveckla nya tillämpningar för kärnkraft. I sitt ställningstagande framförde utskottet också uppfattningen att det inte kan anses vara en uppgift för att så specifikt peka ut – och därmed i någon utsträckning även begränsa – vilken inriktning bör förespråka inom ramen för dylika samarbeten. Utskottet anser därför att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) i den aktuella delen. Styrningen av de statliga bolagen berörs i motion 2019/20:3480 (V) yrkande 2. Som en del av yrkandet vill motionärerna att regeringen ges i uppdrag att se till att direktiv och ägarinstruktioner till statliga bolag är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket. Här vill utskottet framhålla att styrningen av de statliga bolagen följer statens ägarpolicy och de riktlinjer som finns för bolag med statligt ägande. Regeringen har i den senaste årliga redogörelsen för företag med statligt ägande (skr. 2018/19:140) redovisat att den inom ramen för statens ägarpolicy kommer att fortsätta att utveckla regeringens bolagsstyrning och att vid behov revidera statens ägarpolicy. Utskottet förutsätter att sådana revideringar även kan innefatta anpassningar i förhållande till det klimatpolitiska ramverket i linje med det som föreslås i motionen. Något riksdagsuttalande med den innebörden anser utskottet dock inte vara motiverat, varför yrkande 2 i motion 2019/20:3480 (V) bör avstyrkas av miljö- och jordbruksutskottet i den del som gäller de statliga bolagen. I anslutning till dessa överväganden kring styrningen av de statliga bolagen vill utskottet också lyfta fram betydelsen av att det finns en tydlig koppling mellan klimatpolitiken och den mer övergripande näringspolitiken. Näringspolitiska insatser och andra åtgärder som på olika sätt påverkar små och stora företag bör präglas av ett tydligt klimatperspektiv, med den grundläggande inställningen att det ska vara lätt för företag att agera på ett sätt som inte belastar klimatet. ska den grundläggande och brett accepterade miljöpolitiska principen om att förorenaren betalar tillämpas på ett sådant sätt att det ska medföra kännbara kostnader för de aktörer som inte agerar i linje med de klimatpolitiska målen. Fortsatta satsningar på energieffektiviseringsåtgärder och på olika former av förnybar kraftproduktion kommer också att kunna bidra till att minska utsläppen av växthusgaser från energisektorn. Utskottet noterar att regeringen i klimathandlingsplanen framhåller att ytterligare åtgärder bör vidtas för att göra det enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi, såsom exempelvis vindkraft. Just havsbaserad vindkraft berörs för övrigt i motion 2019/20:3480 (V) med särskilt fokus på sådana anläggningars förhållande till försvarets verksamhet. Här vill utskottet, liksom försvarsutskottet gjorde , nämna att regeringen genomför en översyn av all relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Därutöver har Försvarsmakten fått i uppdrag av regeringen att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med övriga samhället när det bl.a. gäller vindkraftsärenden. Försvarsmakten ska även analysera jämförbara länders och grannländers erfarenheter av fungerande samexistens mellan försvarsmakt och en kraftigt utbyggd vindkraft inom samma geografiska område. Försvarsmakten ska återkomma med förslag på hur det svenska systemet kan förbättras i det avseendet. Sammantaget anser utskottet att utfallet av dessa pågående processer bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan om den havsbaserade vindkraftens förhållande till försvarsmaktens intressen. Miljö- och jordbruksutskottet bör därför avstyrka motion 2019/20:3480 (V) i den aktuella delen.