yttr · H805SkU1y · 2020-11-12 00:00:00 — Förslaget medför fördyringar för personer boende utanför tätorter med långa resor till arbetsplatsen. Skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension ska utjämnas, och avvisar därför förslaget om en återinförd pensionärsskatt. Garantipensionen ska höjas med . Den föreslagna åtgärden syftar enligt inte enbart till att stärka socioekonomiskt svaga grupper bland äldre utan medför även en jämställdhetsreform: bland äldre kvinnor uppbär ungefär varannan kvinna garantipension medan motsvarande siffra för äldre män uppgår till mer . anför att boende i utlandet som är skattskyldiga i ofta behöver betala en privat vårdförsäkring, beroende på vilket land de bor i, som de inte nyttjar svensk välfärd i någon större utsträckning. Den särskilda inkomstskatten för personer som är bosatta utomlands bör därför återställas från till tidigare . Regeringens förslag om ett kraftigt ökat förmånsvärde innebär att ett antal arbetstagare som i många fall är beroende av bilen får en kraftigt höjd skatt. avvisar förslaget om en justerad förmånsbeskattning av tjänstebil. Förmånsbeskattningen av privata sjukvårdsförsäkringar bör avskaffas. Privata sjukvårdsförsäkringar som ger tillgång till privat sjukvård vid sidan av den ordinarie offentliga vården har medfört en avlastning från vårdköerna och från regionerna i den nu rådande situationen. Vidare föreslås en utredning av möjligheten att höja pensionsavsättningarna inom arbetsgivaravgiften, som den allmänna löneavgiften sänks i motsvarande grad för att bibehålla kostnadsneutralitet för företagarna, så att pensionsåldern kan återgå till den tidigare nivån. föreslår också ett system för privat pensionssparande, där man inte gör något skatteavdrag vid själva insättningarna och inte heller drabbas av kapitalvinstbeskattning när man säljer exempelvis fonder eller aktier utan i stället betalar en väldigt låg schablonskatt. Förslaget är att denna schablonbeskattning uppgår till av föregående års statslåneränta. föreslår vidare att skatten på investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till nivån före regeringens senaste höjning från . föreslår också att en utfasning av ränteavdragen , 2021–2025, ska påbörjas. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en begränsning av hur mycket av inkomsten som de ska behöva betala i fastighetsavgift. Taket på fastighetsavgiften för småhus ska därför sänkas från av inkomsten även för pensionärer och utsatta grupper. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder bör avskaffas genom att dessa bostäder klassificeras som elevhem. föreslår vidare att schablonavdraget för andrahandsuthyrning ska höjas . Indexuppräkningen drabbar dem som har långt att pendla till jobbet och dem som bor utanför tätorter utan rimliga kollektiva transportsätt. Effekten är mest kännbar för socioekonomiskt svagare grupper. föreslår därför att indexuppräkningen på bensin- och dieselskatten ska avskaffas. föreslår också att reduktionsplikten ska sänkas till för diesel och för bensin, att beskattningen av MK3 och MK1 (olika dieselkvaliteter) ska likställas samt att alla kvarvarande skattelättnader i fråga om biodrivmedel ska avskaffas. menar att förslaget banar väg för ett starkare miljöfokus med högre krav, så att man kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda, medan miljömässigt sämre importerade alternativ kan exkluderas från den svenska drivmedelsmarknaden. föreslår att skatten på diesel för jord- och skogsbruksändamål ska sänkas till den danska nivån som är per liter. Den särskilda punktskatten på avfallsförbränning ska avskaffas eftersom den inte vare sig på ett kostnadseffektivt eller verkningsfullt sätt styr mot en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Bonus–malus-systemet för personbilar ska likaså avskaffas eftersom systemet i realiteten innebär att pengar överförs från familjer, ofta på landsbygden, som behöver något större fordon, till höginkomsttagare i tätorter. För att öka incitamenten att välja ett annat färdmedel föreslår att trängselskatten ska pausas . För att svensk flygindustri ska kunna konkurrera på marknadsmässiga villkor föreslår vidare att flygskatten ska avskaffas. Den s.k. kemikalieskatten, dvs. skatten på elektronikprodukter, ska avskaffas. Kemikalieskatten är enligt skadlig för näringslivet och leder till lägre intäkter och svagare förutsättningar för industriell utveckling och detaljhandel i . Sedan den särskilda punktskatten på plastpåsar infördes har bruket av beskattade plastbärkassar minskat kraftigt. Parallellt med det har användningen av obeskattade avfallspåsar av plast och papperspåsar – pro-dukter som är sämre ur miljösynpunkt – ökat. föreslår därför att även skatten på plastpåsar ska avskaffas. föreslår i partimotion 2020/21:3170 av m.fl. yrkande 1 i denna del att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, öka jämlikheten, få fler människor i arbete och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Skatteflykt och skattebrott ska bekämpas kraftfullt och principen om lika skatt vid lika inkomst ska återupprättas. Vid utformningen av skattepolitiken efter krisens akuta fas måste de som har gynnats av krispolitiken vara med och finansiera nödvändiga satsningar på välfärden och den gröna omställningen av ekonomin som snabbt måste till för att möta klimatkrisen. lägger därför i sin motion förslag på en rad skärpningar av kapital- och egendomsskatterna. föreslår också en extra välfärdsskatt på inkomster och sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omför-delande skattesystemet inom EU:s 15 kärnländer. En viktig orsak till de ökade klyftorna är hur det svenska skattesystemet har utvecklats. Det är hög tid att de rikaste får betala och bidra till det gemensamma. Därför föreslår i sin motion en ökad beskattning av kapital, bl.a. genom förmögenhetsskatt och arvsbeskattning, och en ökad progressivitet gällande inkomstskatten. Genom höjda skatter omfördelar man privat konsumtion till offentlig konsumtion. På så sätt omfördelas också makt och resurser, och det gemensammas del av ekonomin ökar. lägger förslag om att helt sluta skatteklyftan för alla inkomster. De medel som regeringen anslår till ett nytt jobbskatteavdrag använder för att sänka skatten lika mycket i kronor på alla inkomster . Denna skattereduktion föreslås vara utfasad vid inkomster . Det bör införas en skattereduktion på för fackföreningsavgifter och för avgifter till arbetslöshetskassorna. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster ska avskaffas, liksom skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer. anser att bolagsskatten bör återgå till , men av konjunkturella skäl föreslår man att skattehöjningen skjuts . För att stimulera till nya investeringar och tidigarelägga planerade investeringar föreslår regeringen i budgetpropositionen att en tillfällig skattereduktion för investeringar införs. Företagens investeringar bör stimuleras i det nuvarande osäkra ekonomiska läget, men skattereduktionen bör begränsas till små- och medelstora företag. avstyrker förslaget om nya regler för koncernbidragsspärrade underskott m.m. Lagrådsremissen Förändrade skatteregler för delägare i fåmansföretag innehöll olika förslag i syfte att minska inkomstomvandlingen, bl.a. en höjd skattesats för utdelning och kapitalvinst, och 3:12-reglerna bör i ett första steg reformeras i enlighet med de remitterade förslagen. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas eftersom fastigheter är en viktig och stabil skattebas. Den kom-munala fastighetsavgiften bör kompletteras med en statlig fastighetsskatt. I likhet med vad som finns i många bör en arvs- och gåvoskatt införas i , med ett fribelopp på . Skatten på stora aktieutdelningar och kapitalvinster på värdepappersförsäljning bör höjas. Av konjunkturella skäl bör avtrappningen av ränteavdragen införas först . Avdragsrätten för ränteutgifter begränsas till maximalt . En exitskatt bör införas i enlighet med det förslag som har tagit fram. Av fördelningspolitiska skäl bör investeraravdraget avskaffas. En beskattning av konstgödsel i likhet med den som avskaffades 2009 bör införas, men med en något högre beskattning på kvävekomponenten för att minska läckaget av kväve. Skattesatsen på kväve bör höjas jämfört med den gamla skatten. sänktes energiskatten för datorhallar i . Enligt finns det rimligare sätt att använda dessa resurser och därmed avvisas energiskatteavdraget för datorhallar. föreslår i partimotion 2020/21:3530 av m.fl. yrkande 1 i denna del att godkänner den inriktning av skattepolitiken som motionärerna redovisar. vill se ökad lönsamhet i att arbeta och ett lägre skattetryck och har därför flera förslag på sänkta skatter för breda löntagargrupper, pensionärer, barnfamiljer och dem som har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Partiets skatteförslag minskar marginaleffekterna för dem som går från bidrag och ersättningar till arbete och ökar drivkrafterna till högre utbildning. föreslår en bred skattesänkning för alla hushåll. För att göra det mer lönsamt att arbeta och att ha arbetat är skattesänkningen konstruerad så att de som jobbar och de som är pensionärer får dubbelt så stor skattelättnad som de som har försäkringsinkomster. Hushållen kompenseras om för de högre kostnader för bostadslån som uppstår med något sänkta ränteavdrag i och med föreslagna skattereduktion och andra lättnader. Med förslag får personer med arbetsinkomster, pension och näringsinkomster en skattesänkning på av inkomsten . Det innebär per person i skattesänkning. För en genomsnittlig inkomst på innebär det en skattelättnad på . Men även personer som inte uppbär arbetsinkomst omfattas av förslaget på skattelättnad. För dem med arbetslöshetsförsäkring, föräldrapenning eller sjuk- och aktivitetsersättning är skattesänkningen hälften så stor, dvs. På det här sättet får både arbetstagare och de som uppbär ersättningar eller bidrag en skattesänkning, men den är större för arbetstagaren, vilket bidrar till att göra det mer lönsamt att arbeta. Regeringens förslag till skattesänkningar för hushållen, ett tillfälligt jobbskatteavdrag och en skattereduktion för förvärvsinkomster avvisas till förmån för egna förslag. föreslår i budgeten en ytterligare höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. uppgår brytpunkten till . Med regeringens politik höjs denna gräns till genom höjningen av prisbasbeloppet. Gränsen behöver höjas mer för att fler inkomsttagare ska slippa omkring 50 procents marginalskatt. Därför bör brytpunkten höjas för när statlig inkomstskatt börjar betalas till i månadsinkomst. Det innebär i sänkt skatt för ungefär en miljon löntagare. För att stärka barnfamiljernas ekonomi föreslås ett jobbskatteavdrag på en fast nivå för föräldrar. kallar skattesänkningen jobbskatteavdrag eftersom den riktar sig till föräldrar som förvärvsarbetar på samma vis som det jobbskatteavdrag som alliansregeringen införde i flera steg . Jobbskatteavdraget för föräldrar är dock en fast skattereduktion som initialt uppgår till per vårdnadshavare och månad. I den kristdemokratiska och moderata budget som vann bifall fördubblades taket för rutavdraget i ett första steg, för att sedan höjas till och omfatta fler tjänster. menar att plantering, matlagning och gravvård bör tillföras till de tjänster som inkluderas i avdraget. En skattereduktion för a-kasseavgiften införs. Skattereduktionen uppgår till av avgiften till a-kassan och regleras som en reduktion av skatten på arbetsinkomster. Vidare föreslås dubbla jobbskatteavdrag för utsatta grupper på arbets-marknaden och ett extra förhöjt jobbskatteavdrag för personer . föreslår också mer konkurrenskraftiga skatter på delägarskap för nyckelpersoner i växande företag, och man vill se mer omfattande möjligheter för företagen att använda incitamentsprogram. Det bör införas ett förmånligt bosparande som förval för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår när personen tjänar eller mer . satsar på att höja milersätt-ningen i reseavdraget till eftersom avstånden är stora i många lands- och glesbygdsområden och tillgången till kollektivtrafik knapp. föreslår partiet att taket för avdragsgränsen höjs till , vilket särskilt riktas till den grupp som har långa pendlingsavstånd. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett höjt förmånsvärde på bilar. Dagens förmånssystem snedvrider emellertid valet mellan privatägd bil och förmånsbil, som många inte har möjlighet att få en förmånsbil via sin arbetsgivare. Eftersom möjligheten till förmånsbil är viktig för många småföretagare, och en stor del av nybilsförsäljningen sker via förmånssystemet, finns det skäl att inte förändra systemet för snabbt utan se till att förändringar görs på ett klokt sätt och också balanseras med andra åtgärder. föreslår därför att en större del av skattehöjningen betalas av dem som har förmånsbilar värda över 7,5 prisbasbelopp, ca . Skatten på ersättningar till funktionärer i ideella organisationer bör sänkas. Det bör tillsättas en utredning som syftar till att gåvor till fler typer av organisationer ska berättiga till reduktionen och att den undre beloppsgränsen för varje enskild gåva ska sänkas. Beloppsgränserna för gåvoskatteavdraget bör också höjas, och utredningen bör även studera denna fråga. Beloppsgränsen bör höjas till . säger nej till sänkt inkomstskatt för boende i stödområde A och B eftersom det strider mot principen om enhetlig beskattning. I stället bör inkomstskatterna sänkas för alla. Beskattningen av ägarlägenheter skiljer sig åt från bostadsrättsbeskattningen. En ägarlägenhet beskattas som ett småhus, vilket innebär av taxeringsvärdet med ett tak på . Bostadsrätter beskattas bara till och med max . anser att skatteorättvisan mellan bostadsrätter och ägarlägenheter bör tas bort genom att ägarlägenheter beskattas som bostadsrätter och inte som småhus. Ränteavdraget bör sänkas , vilket motsvarar en avtrappningstakt . Taket för den högre nivån av ränteavdrag bör sänkas från till . hade helst velat se ett förslag som såg till helheten av flyttskatterna och som bättre beaktade generationsfrågor och jämförbarhet med andra latenta skatteskulder men ställer sig bakom förslaget om att avskaffa uppskovsräntan. Den skatt på plastbärkassar som infördes i föregående budgetproposition bör avskaffas, anser . Även avfallsförbränningsskatten bör avskaffas eftersom den har kantats av tillämpningsproblem och missar sitt miljöfrämjande syfte. avser regeringen att införa en kemikalieskatt på kläder och skor. säger nej till att införa den. För att påskynda uppgraderingen av den svenska personbilsflottan underifrån, så att trafiksäkerheten och miljön bättre främjas, föreslår en höjning av fordonsskatten på äldre bilar i trafik i kombination med en skrotningspremie. Reklamskatten för ideella föreningar bör avskaffas, vilket stärker föreningslivet och ger föreningar bättre förutsättningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. föreslår en skattenedsättning på dieselbränsle i jordbrukssektorn på per liter. Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga till använder icke-fossilt bränsle. För att stödja flygnäringens återhämtning i spåren av pandemin bör flygskatten tas bort . Regeringen har infört ett bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Det är i grunden bra att styra mot val av mer miljövänliga bilar vid inköpstillfället, men regeringen genomför en skärpning av systemet i budgetpropositionen som anser delvis bör avvisas. Skälet till detta är att konsekvenserna av förslaget enligt blir en alltför stor skillnad i hur exempelvis hybridbilar behandlas jämfört med helt eldrivna fordon. Systemet riskerar också att fördröja en förnyelse av fordonsparken då begagnade bilar som inte är miljöbilar blir billigare att äga i förhållande till nya bilar som beläggs med malus. Det finns också tecken på att elbilar som har subventionerats via bonus–malus-systemet senare exporteras och därmed inte bidrar till minskade utsläpp i . halverar därför den aviserade malus-effekten och genomför inte de föreslagna skärpningarna för att uppnå bonus. Den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. beskattas den tunga vägtrafikens negativa klimat- och miljöpåverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränsle tankas. En nackdel med detta system är att kostnaden blir olika för exempelvis olika lastbilar beroende på var de tankar sin diesel. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en modell som tar hänsyn till fordonets miljöbelastning i hela trafiksystemet när det körs. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Den nya beskattningsmodellen kan först prövas för de tunga godstransporterna och därefter utökas till att även omfatta personbilar. Utskottet konstaterar att pandemin har drabbat hårt. Utskottet välkomnar att regeringen ökar takten i fråga om att bl.a. stärka välfärden, att förbättra företagens villkor och konkurrenskraft och främja klimatom-ställningen. För att stötta livskraftiga företag, bidra till att fler jobb skapas och stärka återstarten av ekonomin görs i regeringens budget flera insatser riktade till företag, vilket utskottet också välkomnar. Med regeringen förslag stärks hushållens köpkraft genom att skatten sänks på inkomster från arbete och socialförsäkringsförmåner, bl.a. inom ramen för den gröna skatteväxlingen. En tillfällig skattereduktion på arbetsinkomster riktad till låginkomsttagare införs för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. Vidare kommer skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner att utvidgas. Inom ramen för den gröna skatteväxlingen höjs miljöskatter, vilket kompenseras med sänkt skatt på jobb och företagande. har skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt stegvis sänkts, i syfte att successivt ta bort skillnaden i beskattning mellan pension och löneinkomst. Eftersom det fortfarande finns en skillnad i beskattning mellan löneinkomst och pension i vissa inkomst-intervall finns det skäl att sluta den återstående skatteklyftan. Att subventionen till investeringar i grön teknik görs till en rättighet genom ett avdrag som är oberoende av anslag kan medföra en starkare stimulanseffekt än vad som har varit fallet med det nuvarande investeringsstödet för solceller. Till följd av bl.a. den gröna skatteväxlingen bör en skattereduktion för fysiska personer med förvärvsinkomster införas. Utskottet anser det rimligt att en kostförmån beräknas utifrån ett mått som speglar det allmänna prisläget och beräknas med utgångspunkt i prisbasbeloppet. Schablonberäkningen för att fastställa värdet av en bilförmån bör justeras för att bättre spegla kostnaden av privat bilinnehav och för att inte premiera innehav av fossildrivna bilar. För att människor ska kunna flytta dit jobben finns behöver nyttjandet av bostadsbeståndet förbättras. Utskottet välkomnar därför att schablonintäkten för uppskovsbelopp vid försäljning av privatbostäder avskaffas. Vidare anser utskottet att det är angeläget att skattereglerna är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Därför bör bl.a. skattebefrielsen för andra skattepliktiga biobränslen för uppvärmning än biogas och biogasol förändras. Nedsättningen av energiskatt för bränslen som förbrukas för andra ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet bör slopas. Andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökar just nu snabbt, vilket är positivt för omställningen av fordonsflottan och en indikation på att den tekniska utvecklingen går framåt. Därför behöver bonus–malus-systemet kontinuerligt anpassas i takt med den tekniska utvecklingen. Utskottet ställer sig med det anförda bakom den inriktning av skatte-politiken som regeringen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedömningar som ingår i de olika budgetalternativen. Ytterligare skattesänkningar för personer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det särskilda grund-avdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst mellan ca 213 000 och . För dem med inkomster över ca minskas det förhöjda grundavdraget. För personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt och har inkomster över ca ska grundavdraget inte höjas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande mening 1 (M), 2 (SD) och 4 (KD). Regeringen föreslår (punkt 24) att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förändras så att den skillnad i beskattning som jobbskatteavdraget medför i princip tas bort. Det innebär att det särskilda grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst mellan ca 213 000 och . För dem med inkomster över ca minskas det förhöjda grund-avdraget. För personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt och har inkomster över ca ska grundavdraget inte höjas. För årsinkomster under 2,72 prisbasbelopp (ca ) är det nuvarande förhöjda grundavdraget generösare än jobbskatteavdraget för personer . Detsamma gäller för årsinkomster som överstiger ca 29,9 prisbasbelopp (). För inkomster mellan 2,72 och 4,45 prisbasbelopp (131 400–) är det förhöjda grundavdraget och jobbskatteavdraget ungefär lika stora och för inkomster mellan 4,45 och 29,75 prisbasbelopp är jobbskatteavdraget mer generöst än det förhöjda grund-avdraget. Det förhöjda grundavdraget förstärks därför för årsinkomster mellan ca 4,45 och 29,9 prisbasbelopp (ca 213 000–). För inkomster under 4,45 prisbasbelopp ändras inte det förhöjda grundavdraget men för inkomster över 29,9 prisbasbelopp minskas avdraget. För inkomster över 35,36 prisbasbelopp görs inte något förhöjt grundavdrag. Den förhöjda delen av grundavdraget ska beräknas på följande sätt: – För inkomster upp t.o.m. 0,99 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,687 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 0,99 men inte 1,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,885 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 1,11 men inte 2,72 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,60 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,169 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 3,11 men inte 3,21 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till av inkomsterna minskat med 0,480 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 3,21 men inte 7,88 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,207 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 7,88 men inte 8,08 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 0,995 prisbasbelopp ökat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 8,08 men inte 11,28 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 2,029 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 11,28 men inte 12,53 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 9,023 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. – För inkomster som överstiger 12,53 men inte 13,54 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 1,253 prisbasbelopp. – För inkomster som överstiger 13,54 men inte 35,36 prisbasbelopp uppgår den förhöjda delen till 2,03 prisbasbelopp minskat av inkomsterna. Utformningen är bestämd utifrån jobbskatteavdragets utformning.