yttr · H805FöU4y · 2020-12-09 00:00:00 — Strategi för den arktiska regionen har gett försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse Strategi för den arktiska regionen (skr. 2020/21:7) och följd-motionerna i de delar som berör utskottets beredningsområde . har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och motionerna 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4. Utskottet föreslår att utrikesutskottet lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (M, SD, C, V). Bakgrund och tidigare behandling I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) ger regeringen en beskrivning av den säkerhetspolitiska och militära utvecklingen i , som i allt väsentligt överensstämmer med Försvarsberedningens beskrivning i slutrapporten (Ds. I propositionen har regeringen även lämnat förslag på organisatoriska förändringar för att stärka den militära närvaron och förmågan i norra delar och möjligheterna att verka på . Dessa förslag behandlas av försvarsutskottet i betänkande 2020/21:FöU4. I skrivelsen anger regeringen mål och huvudprioriteringar i förhållande till den arktiska regionen och den politiska inriktningen för det fortsatta arbetet med inom sex tematiska områden: internationell samverkan, säkerhet och stabilitet, klimat och miljö, polarforskning, hållbar ekonomisk utveckling och näringslivsintressen samt tryggande av goda levnadsvillkor. Regeringen vill också stärka arktiska profil. Avseende säkerhet och stabilitet, anger regeringen att med utgångspunkt i svensk säkerhetspolitik kommer att förhålla sig till den försämrade säkerhetspolitiska utvecklingen i utifrån en ansats med två huvudspår. Det ena är att genom välfungerande internationella samarbeten bidra till fred och stabilitet i . Regeringens andra spår är att stärka den svenska nationella förmågan och framförhållningen för att kunna hantera olika händelser i regionen. Bland annat kommer att stärka den militära förmågan i de norra delarna av landet och angränsande områden och utveckla fokuset på i säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten. I kommittémotion 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det behövs en mer aktiv svensk Arktispolitik och ett nytt strategiskt förhållningssätt till de geopolitiska utmaningarna i . Motionärerna menar att en svensk Arktisstrategi måste ta ett sammanhållet grepp om de många utmaningar vi möter i regionen för att värna miljö, välstånd och handel liksom människors levnadsvillkor och möjlighet att säkra sina inkomster. Försvars- och säkerhetspolitiken utgör en i sammanhanget viktig grund. Det ryska agerandet i vårt närområde har fortsatt att utvecklas i en aggressiv riktning, och blir de kinesiska maktambitionerna i alltmer påtagliga och utmanar nordiska intressen. I ljuset av de ökande strategiska spänningarna, som även påverkar säkerhet, anser motionärerna att behöver ett väsentligt starkare försvar som både kan verka krigsavhållande samt bidra till säkerhet och stabilitet i vårt närområde. I yrkande 2 framhålls att ska värna och skydda Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar, upprätthålla navigationsfriheten samt värna skyddet av Atlantkablarna. I kommittémotion 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 1 anser motionärerna att det behövs en tydlig svensk linje i säkerhetspolitiska frågor i . De tar upp att det finns risk för att kapprustningen tilltar kapprustning och att en militär närvaro av i inte kan uteslutas. Enligt motionärerna krävs ett snabbt återtagande av förlorad kompetens och en utbyggnad av den svenska militära närvaron i norra . Dessutom behöver Försvarsmaktens arktiska och subarktiska förmåga återtas och stärkas till följd av den omfattande och ökande militära närvaron där befinner sig på gränsen mellan och . I kommittémotion 2020/21:3720 av m.fl. (V) föreslås att ingen del av den amerikanska militären ska tillåtas att öva på svenskt territorium i (yrkande 7), att Nato inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i (yrkande 8), samt att militär inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i (yrkande 9). Motionärerna framhåller att regeringens Arktisstrategi i första hand måste fokusera på klimat och sociala förhållanden, inklusive respekt för ursprungsbefolkningarnas rättigheter. ska också arbeta för ett hållbart nyttjande av resurser, minskade militära spänningar och ett ökat internationellt utbyte. Motionärerna motsätter sig den ökade internationella övningsverksamheten i norra delar och anför bl.a. att det leder till en ökad hotbild mot när flera länder tillåts göra sig redo för strid i . De anser också att svenskt deltagande i Natoledda övningar urholkar den svenska militära alliansfriheten och att inte ska bidra till övergrepp mot genom att tillåta att testar vapensystem på svensk mark. I kommittémotion 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att den säkerhetspolitiska utvecklingen i påverkar säkerhet. Utöver att vara viktiga ur ett klimat- och miljöperspektiv får Nordområdena allt större betydelse i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Det är därför viktigt att som land kan upprätthålla och utveckla vår säkerhetspolitiska kompetens i fråga om . Motionärerna vill också betona att klimatförändringarna de facto driver på den säkerhetspolitiska utvecklingen i negativ riktning. De anser också att regeringen har beskrivit anspråk på ett annat sätt än vad Försvarsberedningen gjorde, och menar att det är viktigt att klargöra att inte enbart har territoriella anspråk i utan att de även strävar efter att expandera sina intressen, vilket är ett säkerhetspolitiskt hot för oss och våra arktiska grannar. är, liksom övriga nordiska länder, en arktisk stat. , , och de norra delarna av är delar av närområde. Det senaste årtiondet har den säkerhetspolitiska miljön i den arktiska regionen förändrats och nya utmaningar har tillkommit. Att regeringens strategi för den arktiska regionen förhåller sig till den säkerhetspolitiska och militära utvecklingen i är därför positivt. Den utveckling som beskrivs i visar på en försämring av den övergripande säkerhetspolitiska kontexten i regionen, vilket regeringen även framhåller i totalförsvarspropositionen. Utskottet delar bedömningen att motsättningarna i regionen kan komma att öka när regionens strategiska och ekonomiska betydelse ökar. I takt med att havsisen i minskar på grund av klimatförändringarna och större havsytor blir tillgängliga för sjöfart och råvaruutvinning ökar olika aktörers intresse för regionen. En ny militär dynamik och aktivitet märks i regionen, främst ledd av som bygger upp sina militära resurser på stor bredd dels för att skydda sitt eget territorium, dels för att skapa möjligheter till maktprojektion från området. Utvecklingen i påverkas också av det globala säkerhetspolitiska läget, som präglas av instabilitet och oförutsägbarhet. Även stater utan direkt geografisk anknytning till , särskilt , ökar närvaron och resurserna i regionen. Den militära dimensionen av agerande i regionen beskrivs som begränsad, men landet bygger gradvis upp marinstridskrafter med global räckvidd, inklusive ubåtar. Utskottet förutsätter att regeringen beaktar dessa dimensioner i det löpande arbetet. Utskottet välkomnar att regeringens strategi för den arktiska regionen har ansatsen att ska bidra till säkerhet och stabilitet i regionen dels genom att verka för välfungerande internationella samarbeten, dels genom att stärka den nationella förmågan och framförhållningen. Strategins övergripande inriktning är att ska bidra aktivt till regionens fredliga, stabila och hållbara utveckling. Utskottet anser att den ökande militära närvaron från olika aktörer gör det viktigt att ge akt på tendenser som kan leda till motsättningar i regionen och att det påvisar vikten av att stärka den militära förmågan i de norra delarna av och angränsande områden. , inklusive , utgör ett militärstrategiskt sammanhängande område och en konflikt som berör något av de nordiska länderna kommer att påverka . Utskottet välkomnar i sammanhanget att regeringen i totalförsvars-propositionen har lämnat förslag på förändringar i Försvarsmaktens krigs- och grundorganisation som syftar till att stärka den militära närvaron och förmågan i norra delar och möjligheterna att verka på . Utskottet noterar också att regeringen i samma proposition bedömer att det finns behov av ytterligare militär förmåga i övre i form av t.ex. särskilda gränsjägarförband och att ytterligare militär närvaro och förmåga även är motiverat ur säkerhetspolitiskt hänseende. Utskottet delar den bedömningen. Internationella försvarssamarbeten bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Ett utvecklat nordiskt och euroatlantiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete med fokus på områden i i linje med vad regeringen beskriver, liksom europeiska länders engagemang i norra och , är betydelsefullt. I händelse av kris spelar en viktig roll som förbindelse för militärt stöd till och utskottet vill betona att en stark transatlantisk länk är avgörande för och säkerhet. Vidare anser utskottet att det är positivt att regeringen avser att delta aktivt i internationella samarbeten för civil krishantering och räddningstjänst i och utveckla formerna för riskminimering. Den ökade aktiviteten i riskerar att bidra till incidenter som under vissa omständigheter skulle kunna eskalera till en konfliktsituation. Utskottet framhåller vikten av att ha en god säkerhetspolitisk omvärldsbevakning i fråga om , inklusive vad gäller att upptäcka och motverka otillbörliga försök till påverkan och destabilisering i regionen, och noterar också att regeringen avser att uppmuntra säkerhets- och försvarspolitiska studier och forskning om regionen i syfte att vidareutveckla svenska handlingslinjer i inklusive i fråga om hybridhot. Med hänvisning till strategins inriktning för säkerhet och stabilitet i den arktiska regionen, och de förstärkningar som har föreslagits för militära förmåga i norr, anser utskottet den strategi som regeringen har redovisat lägger en god grund för inriktningen på området. Utskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2, 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4. I fråga om övningsverksamhet med olika länder och organisationer, kan utskottet konstatera att ska kunna ge och ta emot militärt och civilt stöd samt att internationella samarbeten är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller krig. Utskottet föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motion 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 7–9. Utskottet har inte något ytterligare att anföra med anledning av skrivelsen och föreslår att utrikesutskottet lägger skrivelsen till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (L), (SD), (MP), (M), ClasGöran (S) och (S). Den säkerhetspolitiska utvecklingen i (M, C) (M), (M), (C), (M) och (M) anför: Vi anser att det är tydligt att som både arktisk stat och Östersjöstat befinner sig i ett osäkert närområde som är kraftigt påverkat av stormaktsintressen och av rysk aggressivitet och påverkan. Det behövs en mer aktiv svensk Arktispolitik och ett nytt strategiskt förhållningssätt till de geopolitiska utmaningarna i regionen, som utöver ökad rysk militär aktivitet också innefattar allt mer påtagliga kinesiska maktambitioner och klimatförändringarnas negativa konsekvenser för fred och säkerhet. Vi anser likt både regeringen och Försvarsberedningen att det behövs en ökad militär närvaro i norra delar. Till skillnad från regeringen, som i fråga om internationella samarbeten enbart nöjer sig med att sträva efter ett vidareutvecklat och fördjupat Arktisfokus, anser vi dock att den osäkra utvecklingen även tydliggör behovet av att går med i Nato, gärna tillsammans med som befinner sig i en liknande situation som . I ljuset av de ökande spänningarna behöver ett väsentligt starkare försvar som både kan verka krigsavhållande och bidra till säkerhet och stabilitet i vårt närområde. I fråga om den ryska militära aktiviteten i regionen noterar vi att den lägesbeskrivning som regeringen ger i Arktisstrategin bara kopplar del i den pågående kapprustningen till landets territoriella anspråk i regionen, utan att se den större bilden som även inbegriper rysk maktprojektion. I sin bedömning i strategin avviker därmed regeringen från Försvarsberedningen, som i rapporten lyfter fram att uppfattar sig ha nationella intressen i regionen, att har uttryckt en strävan att kontrollera sjöfarten genom och att landet försöker skapa möjligheter till maktprojektion från området. Därtill har ryska företrädare problematiserat och relativiserat suveränitet över . Vi anser att det bör klargöras att inte enbart har anspråk på att försvara ryskt territorium i utan att landet även strävar efter att expandera sina intressen, vilket är ett säkerhetspolitiskt hot för oss och våra arktiska grannar. bör ställa sig bakom det som anförs i den avvikande meningen och föreslå att tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3731 av m.fl. (C) yrkande 4 bör därmed tillstyrkas. Atlantförbindelser (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utöver vad som anförts ovan om den säkerhetspolitiska utvecklingen i anser vi att skyddet av Atlantförbindelserna ingår i det sammanhållna grepp som den svenska Arktispolitiken behöver ta om utmaningarna i regionen. De säkerhetspolitiska utmaningar som vi möter i norr ger upphov till viktiga frågor om hur vi värnar och skyddar de för välstånd avgörande Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar. Upprätthållandet av navigationsfriheten är i detta sammanhang centralt, och så även skyddet av de många Atlantkablar som binder samman våra kontinenter. bör ställa sig bakom att ska värna och skydda Atlantförbindelserna i händelse av ökade spänningar, upprätthålla navigationsfriheten och värna skyddet av Atlantkablarna, samt föreslå att tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:3722 av m.fl. (M) yrkande 2 bör därmed tillstyrkas. Militärstrategisk inriktning i (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi anser att det är viktigt att värna om stabiliteten i och att se till att det är en region som förvaltas till kommande generationer. Regionen är under förändring där främst ökad stormaktskonkurrens och klimatförändringar påverkar. Vi anser att de säkerhetspolitiska riskerna borde ha tagits upp i ännu högre grad i regeringens strategi för den arktiska regionen, som alltför ensidigt fokuserar på klimat. Stormaktskonkurrensen om har pågått sedan med ett avbrott efter att upplöstes. När stormaktskonkurrensen nu tilltar i världspolitiken är det åter aktuellt för och att operera med strategiska ubåtar som är skyddade under packisen i , och banan över förblir den kortaste vägen för ländernas landbaserade strategiska robotar och bombflyg. En militär närvaro av i kan heller inte uteslutas. Stormakterna har också intresse av att säkra naturresurser och transportleder med militär närvaro i . Denna omfattande och ökande militära närvaro där befinner sig på gränsen mellan och gör att vi anser att Försvarsmaktens arktiska och subarktiska förmåga behöver återtas och stärkas. Med anledning av att det svenska försvaret har nedrustats, har unik kompetens förlorats när det gäller att verka i de norra delarna av . Vi anser därför att den förlorade kompetensen snabbt behöver återtas och att den svenska militära närvaron i norra behöver byggas ut. I linje med det har bl.a. föreslagit att en marinbas bör förläggas längs när marinen byggs ut. bör ställa sig bakom det som anförs i den avvikande meningen och föreslå att tillkännager detta för regeringen. Motion 2020/21:3728 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör därmed tillstyrkas. Övningsverksamhet i den arktiska regionen (V) (V) anför: Jag anser att lösningen på ökade spänningar borde vara nedrustning, ökat samarbete och utbyte. Militariseringen av märks även i vårt eget land, inte minst genom de internationella militärövningarna i norra . används stora delar av som övnings- och testområde för både svensk och utländsk militär. En ökad övningsverksamhet, oavsett om den sker tillsammans med Nato, eller olika konstellationer inom EU, riskerar att få negativa konsekvenser såväl för människor och miljö som för viktig näringsverksamhet i området. Det leder också till en ökad hotbild mot när flera länder tillåts att göra sig redo för strid i . Svenskt deltagande i Natoledda övningar urholkar den svenska militära alliansfriheten, och jag anser att Nato inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i . Inte heller bör någon del av den amerikanska militären tillåtas att öva på svenskt territorium i . ska inte heller bidra till övergrepp mot genom att tillåta att testar vapensystem på svensk mark. Trots att ockuperar och återkommande bryter mot såväl mänskliga rättigheter som internationell rätt tillåts landet att testa sina vapensystem på svensk mark. Bland annat har testat drönare i som senare använts för att bomba civila mål i . Vidare vill jag betona att ett nära samarbete mellan alla länder som inkluderas i närområde är av yttersta vikt, t.ex. genom , och Östersjöstaternas råd. bör arbeta för ett hållbart nyttjande av resurser, minskade militära spänningar och ökat internationellt utbyte. Regeringens strategi för den arktiska regionen borde i första hand fokusera på klimat och sociala förhållanden, inklusive respekt för ursprungsbefolkningarnas rättigheter. bör ställa sig bakom det som anförs i den avvikande meningen och föreslå att tillkännager för regeringen att ingen del av den amerikanska militären ska tillåtas att öva på svenskt territorium i , att Nato inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i , samt att militär inte ska tillåtas att öva eller testa vapensystem på svenskt territorium i . Motion 2020/21:3720 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 bör därmed tillstyrkas.