uprotokoll · H8A1MJU6p · 2020-10-15 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:6 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet beslutade att tillåta följande ordinarie ledamöter och suppleanter att vara uppkopplade via videolänk: (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), Kopparklint (M), (SD), (SD), (V), (C) och (S). Utskottet överlade med miljö- och klimatminister om Rådets dagordningspunkt 3 Förordningen om en europeisk klimatlag Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 2). Rådets dagordningspunkt 4. EU:s inlämnande av ett uppdaterat nationellt fastställt bidrag till om klimatförändringar (UNFCCC) Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 2). Rådets dagordningspunkt 5. Rådsslutsatser om biologisk mångfald – behovet av skyndsamma åtgärder Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning (bilaga 2), överläggningspromemoria (dnr 371-2020/21) (bilaga 2) och kommissionens meddelande om en strategi för biologisk mångfald (COM(2020) 380). Miljö- och klimatministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. SD-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter på rådets dagordningspunkter 3 och 5 (bilaga 3). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Miljö- och klimatminister med medarbetare lämnade under övriga punkter på rådsdagordningen information inför . Denna paragraf förklarades justerad. De klimatpolitiska förslagen om gröna kreditgarantier, stöd till produktion av biobränslen och reduktionsplikt Miljö- och klimatminister och statssekreterare redogjorde för de klimatpolitiska förslagen om gröna kreditgarantier, stöd till produktion av biobränslen och reduktionsplikt som presenterats i budgeten . Information om avslutat kroatiskt och nytt tyskt ordförandeskap Skriftlig information om det avslutade kroatiska och det nya tyska ordförandeskapet, i den delen det berörde statsrådet ansvarsområde, hade lämnats och lades till handlingarna. Jordbruks- och fiskeråd 19– Utskottet överlade med landsbygdsminister om Rådets dagordningspunkt 3 Förordningen om fastställande av fiskemöjligheter i Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 4) överläggningspromemoria (dnr 105-2020/21) (bilaga 4) och kommissionens förslag till förordning om fiskemöjligheter i (COM(2020) 436). Rådets dagordningspunkt 4. Reformpaketet för GJP efter 2020 Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning se (bilaga 4). Rådets dagordningspunkt 5. Slutsatser om strategin Från jord till bord Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning (bilaga 4) Landsbygdsministern redogjorde för regeringens ståndpunkter. C-ledamöterna föreslog ett tillägg till regeringens ståndpunkt under rådets dagordningspunkt 4: Regeringen bör verka för miljöåtgärder i pelare I som ger förutsättningar för effektiva åtgärder i syfte att nå högre miljö-och klimatnytta inom EU, som ett förenklat nationellt genomförande medges och svenskt jordbruks relativa konkurrenskraft främjas. Landsbygdsministern accepterade förslag. SD-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkt på rådets dagordningspunkt 5 (bilaga 5). Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkter. Denna paragraf förklarades justerad. Information om fiskerikontroll och spårbarhet Landsbygdsminister informerade och svarade på ledamöternas frågor om fiskerikontroll och spårbarhet. Information om avslutat kroatiskt och nytt tyskt ordförandeskap Skriftlig information om det avslutade kroatiska och det nya tyska ordförandeskapet, i den delen det berörde statsrådet ansvarsområde, hade lämnats och lades till handlingarna. Nästa sammanträde äger rum i Skandiasalen. MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (C), ordf., tjl. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. (C), vik. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om förordningen om en europeisk klimatlag Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar ansatsen att nå en allmän inriktning om EU:s klimatlag på det aktuella mötet. Om en allmän inriktning inte kan nås bör de element som har samlat en kvalificerad majoritet läggas fast på lämpligt sätt. Regeringen anser att ordförandeskapets kompromissförslag utgör en förbättring av kommissionens ursprungliga förslag, bl.a vad gäller utsläppsbanan, klimatanpassning och processen för delmål. Regeringen anser dock att följande delar behöver stärkas ytterligare. har tidigare ställt sig bakom att det långsiktiga målet om klimatneutralitet till 2050 bör gälla både för EU som helhet och för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. Detta är avgörande för att klimatlagen ska utgöra ett långsiktigt och tydligt ramverk för klimatomställningen som säkerställer att EU som helhet når klimatneutralitet till . bör EU sträva efter att nå negativa utsläpp. Dessa ståndpunkter har inte fått gehör hos ordförandeskapet. Ett skärpt 2030-mål ska skrivas in i klimatlagen. Regeringen anser att EU:s mål för minskningar av växthusgasutsläpp till 2030 ska vara i linje med 1,5-gradersmål och därför skärpas till minst minus , med sikte mot , jämfört med nivåer. anser regeringen att det är avgörande att EU inte antar ett 2030-mål som understiger minst -i enlighet med kommissionens klimatplan 2030 . Regeringen ser att samarbetet med likasinnade medlemsstater är en avgörande komponent för att säkerställa detta, och avser därför, när så är motiverat, fortsätta driva en gemensam linje med gruppen av likasinnade medlemsstater. Regeringen anser att det är centralt att EU:s klimatmål och åtgärder är i linje med 1,5-gradersmål och vetenskapen, och att det nya 2030-målet fortsatt utgör ett golv snarare än ett ambitionstak för EU:s klimatarbete. En skärpning av 2030-målet bör möjliggöra att EU kan höja sitt åtagande under . Regeringen anser att klimatlagen även bör vara i linje med princip om ökad ambition . Den föreslagna översynsklausulen bör bara kunna innebära att klimatlagen skärps i syfte att nå det långsiktiga målet om klimatneutralitet till 2050. får inte regelverket hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Överläggning om EU:s inlämnande av ett uppdaterat nationellt fastställt bidrag till om klimatförändringar (UNFCCC) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar förslaget till NDC-inlaga. Det är avgörande att EU lämnar in en ambitiös NDC med ett skärpt 2030-mål . På så sätt värnar EU sitt internationella ledarskap och driver på andra länder att skärpa sina klimatåtaganden. Överläggning om rådsslutsatser om biologisk mångfald – behovet av skyndsamma åtgärder Förslag till svensk ståndpunkt i kommenterad dagordning: ser rådsslutsatserna som ett viktigt steg i EU:s arbete för att bromsa förlusten av biologisk mångfald och ta vara på naturens tjänster. har i förhandlingarna verkat för rådsslutsatserna så långt som möjligt speglar regeringens preliminära ståndpunkt i det FaktaPM som har tagits fram för för biologisk mångfald . I återhämtningen efter Covid19 ser behov av lösningar som adresserar biologisk mångfald, klimatet och havet på samma gång. välkomnar att RSS lyfter fram detta och att medlemsstaternas roll understryks. anser att definitioner och kriterier för skyddade områden ska tas fram i en process med deltagande från medlemsstaterna (eng. participatory process) och att existerande nationella kategorier för skydd av natur ska respekteras. För att bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster behöver våra produktions- och konsumtionsmönster förändras i enlighet med den riktning som pekas ut i strategierna för cirkulär ekonomi. Tillsammans med andra initiativ är det bestämda ambition att Stockholm+50 ska ge världen en stark knuff i den riktningen. Förslag till svensk ståndpunkt i överläggningspromemoria (dnr 371-2020/21): Regeringen stödjer att kommissionen har tagit fram en strategi för biologisk mångfald som en del av den gröna given och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Regeringen anser att det är positivt att kommissionen tar ett helhetsgrepp och att den har sökt att uppnå synergier med andra initiativ som omfattas av den gröna given och gemensamma mål med strategin ”från-jord-till-bord”. Regeringen anser det viktigt att strategierna på ett samstämmigt sätt bidrar till den gröna givens övergripande målsättning och att kunskapsbasen stärks. Regeringen välkomnar på ett övergripande plan kommissionens ambition i strategin för biologisk mångfald till 2030. Strategins förslag behöver åtföljas av konsekvensanalyser för EU. Konsekvenserna för behöver också analyseras. När reglering behövs på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Regeringen anser att det är viktigt att strategin för biologisk mångfald beaktar även ekonomiska och sociala hållbarhetsaspekter. Regeringen instämmer i att covid-19 pandemin har höjt medvetenheten om kopplingarna mellan vår egen hälsa och ekosystemens hälsotillstånd. En rik biologisk mångfald och dess välfungerande ekosystemtjänster bidrar till välfärd, ekonomi och hälsa. När våra samhällen ska återhämta sig är det nödvändigt att beakta både skydd och nyttjande av naturen, detta också för att stärka motståndskraften inför framtida kriser. Regeringen välkomnar att de fem främsta orsakerna bakom förlusten av biologisk mångfald adresseras och att strategin omfattar åtgärder för sektorer med stor påverkan på biologisk mångfald. Regeringen välkomnar att strategin tydliggör synergierna mellan klimatfrågan och biologisk mångfald och bedömer det angeläget att bland olika kostnadseffektiva lösningar även nyttja naturbaserade lösningar i syfte att använda potentialen i biologisk mångfald. Det kan innebära till exempel att anlägga eller restaurera våtmarker där så är lämpligt. urfolks traditionella brukande och kunskap bör utvecklas. Regeringen anser att bevarande och restaurering av kolsänkor kan vara en effektiv klimatåtgärd. får detta varken hindra ett aktivt och hållbart brukande av skogen eller en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. EU är i mycket hög grad importberoende av de metaller som krävs för klimatomställningen, bland annat för elektrifiering av transportsystemet och för vindkraft. är ett av EU:s viktigaste länder för hållbar mineralnäring och därmed en mycket viktig aktör inom EU för att säkra tillgång till hållbart producerade råvaror till EU:s industrier. EU:s nya industristrategi belyser vikten av tillgång till så kallade kritiska råvaror och aviserar en åtgärdsplan för säkerställande av tillgång till dessa samt skapande av industriell allians om råvaror. EU:s behov av metaller för klimatomställning belyser bland annat vikten av ökad återvinning och cirkulära affärsmodeller och att möjliggöra investeringar i hållbar mineralnäring inom EU som förlust av biologisk mångfald ska minimeras och kompenseras. Det är viktigt att EU visar ledarskap i post-2020 förhandlingarna om ett nytt globalt ramverk för FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD), genom att själv åta sig ambitiösa mål för bevarande av biologisk mångfald. Dessa mål bör nås på EU-nivå. har undertecknat en avsiktsdeklaration om ett globalt mål om att av världshaven ska skyddas till 2030. Regeringen anser att principerna för kommissionens siffersatta mål om skydd av landmiljö behöver klarläggas. Regeringen ska stödja kommissionens arbete med att skapa en ökad samsyn och vägledningar till vad som menas med skydd och strikt skydd samt hur andra effektiva arealbaserade bevarandeåtgärder kan bidra till att uppnå målen. Regeringen har en tydlig ambition att bevara skyddsvärda skogar antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Givet kommissionens förslag finns motsvarande behov av samsyn kring och definitioner av skyddsvärda urskogar och naturskogar (”primary ” och ”old-growth ”) 3. Regeringen anser att hänsyn ska tas till medlemsstaternas olika förutsättningar och att arbetet ska bidra till enhetlig tolkning av målen och enhetlig återrapportering av förekomster och åtgärder så långt det är möjligt. Regeringen anser det viktigt att efter 2020 ska vara jämbördig med och av samma relevans som andra EU-strategier, däribland strategin om biologisk mångfald. Regeringen anser att det är viktigt att strategin för biologisk mångfald bidrar till insatser på EU-nivå som främjar förutsättningarna för det hållbara svenska skogsbruket, bygger på existerande definitioner av ett hållbart skogsbruk samt värnar skogens klimatnytta. Att inte underordnas strategin för biologisk mångfald är av ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor fortsatt värnas. Regeringen anser att det finns behov av åtgärder för återställande av natur och restaurering av förstörda ekosystem, liksom för att säkerställa att försämring i bevarandetrender och bevarandestatus för skyddade livsmiljöer och arter inte sker. Regeringen anser dock att det är viktigt att innan en gemensam EU-plan kan beslutas behöver en utförlig konsekvensbeskrivning på EU nivå likväl som på medlemsstatsnivå av ett eventuellt rättsligt bindande förslag genomföras. Det är viktigt att sätta upp relevanta bevarandemål och åtgärder och att tillämpa relevant uppföljning av dessa. Vidare ska implementeringen av naturvårdsdirektiven ta hänsyn till medlemsländernas skilda nationella förutsättningar. 3 Det finns ingen enhetlig, vedertagen, internationell definition av begreppen primary och old-growth . Regeringen välkomnar kommissionens ambition att integrera hänsynen till biologisk mångfald i jordbrukssektorn, detta behövs även för att bevara och stärka de ekosystemtjänster som jordbruket behöver. I förslaget finns det ett antal siffersatta mål som innebär en minskad användning av insatsmedel samt en styrning av markanvändningen. Regeringen anser att obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark behöver kunna anpassas till lokala och regionala förhållanden. I områden med ett varierat landskap med såväl jordbruk som skogsbruk, är behovet mindre än det är i slättområden med liten variation. områden bidrar förekomsten och brukandet av jordbruksmarken till ökad biodiversitet. Principerna för vad som ska räknas in i ett mål om avsättning av mark behöver klarläggas. Vidare bör det också beaktas att vissa brukningsmetoder bidrar till den biologiska mångfalden och behöver fortgå för att de biologiska värdena ska bevaras. En överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring leder till försämringar i naturmiljön. Regeringen anser att principerna för siffersatta mål behöver klarläggas och att det ska finnas en flexibilitet mellan medlemsländerna. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor. Regeringen stödjer en inriktning om att undvika överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring i de medlemsländer där förbrukningen är hög och effektiviteten låg. Regeringen anser att varje medlemslands utgångspunkt behöver tas i beaktande. Enskilda medlemsstaters utgångspunkt kan vara mycket olika och samma siffersatta målsättning för alla kan medföra relativ liten effekt i de länder som ligger i framkant. Länder med hög förbrukning och låg effektivitet behöver sänka sin användning mest, då det ger störst miljö- och klimatnytta i förhållande till kostnader. Med utgångspunkt i det svenska generationsmålet för miljöpolitiken anser regeringen att det är viktigt att strategin genomförs utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför EU:s gränser. Regeringen anser att fokus vid en revidering av Förnybarhetsdirektivet bör ligga på de övergripande målen, inte på detaljerade hållbarhetskriterier. Mot bakgrund av målet med ett klimatneutralt till 2050 är det viktig att fortsatt granska och undersöka behoven av att ersätta fossila bränslen med bioenergi. Regeringen delar Kommissionens bedömning om att det krävs framsteg när det gäller att identifiera områden med markföroreningar och återställa skadad och förorenad mark inom EU. Medlemsländerna har kommit olika långt i detta arbete, har tex. redan genomfört ett omfattande inventeringsarbete och har en nationell plan för efterbehandling av förorenade områden. Regeringen stödjer kommissionens syn på agendan för internationell världshavsförvaltning och förslaget att ingå ett ambitiöst, rättsligt bindande avtal om marin, biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. Som blivande ordförande i för bevarande av levande tillgångar i välkomnar regeringen förnyade ansträngningar att etablera skyddsområden i , inklusive i Östantarktis och i . Regeringen stödjer också ett moratorium för djuphavsutvinning av på havsbotten bortom nationell jurisdiktion till dess att effekterna har utretts i tillräcklig grad. Regeringen välkomnar ett integrerat förhållningssätt med stärkta kopplingar mellan skydd av biologisk mångfald och sociala samt ekonomiska faktorer, i linje med genomförandet av Agenda 2030. Effekterna av klimatförändringar och minskad biologisk mångfald för unionens urfolk är stor. Ett exempel är att den samiska traditionella renskötseln påverkas negativt av dessa förändringar som den bidrar positivt till biologisk mångfald. Urfolks traditionella kunskap bör i högre utsträckning synliggöras och tillvaratas. Rådets dagordningspunkt 3 Förordningen om en europeisk klimatlag SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: När det kommer till mål om utsläppsminskningar motsätter sig att ska verka för att skärpa liggande förslag från kommissionen. Rådets dagordningspunkt 5. Rådsslutsatser om biologisk mångfald – behovet av skyndsamma SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: 1 Relationen mellan skogsstrategin och strategin för biologisk mångfald SD anser att regeringen bör framhålla inte bara att skogsstrategin bör ges samma dignitet som, utan även godkännas som mångfaldsstrategin, eftersom dessa två kan behöva anpassas tillvarandra, inte blott den ena till den andra. 2 Skydd av av landarealen Regeringen bör framhålla att ett schablonmässig skydda av av landarealen, inte är ett effektivt sätt att skydda biologisk mångfald. Om den här typen av mål ändå ska inkluderas i strategin för biologisk mångfald, bör regeringen begära att den ska gälla för varje medlemsland, med möjligt undantag för de minsta och mest tättbefolkade staterna. SD anser även att regeringen bör betona att EU:s strategier för skydd av arter och naturtyper bör vara övergripande, medan konkreta metoder för att uppnå målen, exempelvis skydd eller speciell skötsel, bör beslutas i berörd länder. 3 Primary respektive old-growth SD anser att primary är en relativt begriplig term, medan old-growth inte är det. Regeringen måste verka för att definitionen för old-growth blir upp till varje medlemsland att besluta. En gemensam definition för old-growth , riskerar att skada skogsägare i stora delar av framförallt och inland, där slutavverkningsskogen ofta har ansenlig ålder. Vi anser vidare att frågan om dessa skogars skötsel hamnar inom området skogsbruk och därför ska vara förbehållet deltagarländerna. 4 Differentiera strategin efter ägarkategori I ägs hälften av skogsarealen av enskilda. Ofta rör det sig om jordbrukare vars ekonomi är beroende av såväl inkomster från skogsbruk som från jordbruk. Definitionen av skyddad skog måste kunna inkludera skötselavtal med enskilda skogsägare liksom frivilligt skydd av skog där ägarens kvarstår som ägare. 5 Art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet har lämnat tillkännagivande till regeringen att verka för att EU ska omarbeta rubricerade direktiv med tillhörande artlistor. bör inte godkänna biodiversitetsstrategin förrän regeringen gjort allt för att en ordentlig omarbetning ska ske, inklusive en uppdaterng av artlistorna. Vi anser vidare att bör samverka med i denna fråga. Kommissionen vill stärka civilsamhällets roll som bevakare av efterlevnad och föreslår därför en översyn av Århusförordningen för att stärka icke-statliga organisationers ställning. SD anser att ett ytterligare stärkande av ickestatliga organisationers roll dels riskerar att försvaga de demokratiskt styrda institutionernas roll och dels riskerar att göra det ännu svårare för småföretagare att kunna förverkliga sina idéer, eftersom tillståndsprocesserna då riskerar att ta och ännu oftare leda till avslag. Dessutom förefaller kommissionens text handla inte bara om insyn och delaktighet i beslut, utan även om tillsyn. Det är olämpligt att intresseorganisationer ges myndighetsliknande uppdrag. SD vill därför att regeringen verkar mot ett stärkande av icke-statliga organisationers roll på det vis som kommissionen föreslår. Subsidiaritetsprövning bör övervägas för alla delar av strategin som omfattar skog och skogsbruk, vilka i normalfallet skall utgöra nationell kompetens. Formuleringarna kring vad som ska beslutas på EU-s respektive nationell nivå ifråga om skyddad mark bör också subsidiaritetsprövas. Överläggning om förordningen om fastställande av fiskemöjligheter i Förslag till svensk ståndpunkt i kommenterad dagordning: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Regeringen anser således att fiske- och vattenbruksverksamheterna ska vara miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen som en del av ett hållbart livsmedelssystem som det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft värnas. Regeringens målsättning är därför också att åtgärderna ska vara i linje med Livsmedelsstrategin, miljökvalitetsmålen och Agenda 2030. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att den gemensamma fiskeripolitikens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den fleråriga för torsk, sill och skarpsill ska tillämpas för de bestånd som omfattas av planen. I syfte att underlätta landningsskyldigheten är regeringens utgångspunkt att kvotsammansättningen för de pelagiska bestånden så långt som möjligt bör spegla fångstsammansättningen, och att fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör fastställas med hänsyn till de MSY-intervall som framgår av ICES vetenskapliga råd. Det är helt avgörande att åtgärder och beslut baseras på de vetenskapliga råden och när osäkerhet råder bör, i enlighet med grundförordningen för EU:s gemensamma fiskeripolitik (och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av om den gemensamma fiskeripolitiken), försiktighetsansatsen tillämpas. Regeringen stödjer kompletterande åtgärder som är i linje med fleråriga planer och anser att lekstängningsperioder ska vara ändamålsenliga, grundas på vetenskapliga råd och inte oproportionerligt drabba det svenska kustnära fisket och beredningsindustrin negativt. Detta i syfte att det hållbara småskaliga fiskets konkurrenskraft ska värnas och vara livskraftigt och bidra till levande kustsamhällen. I och med torskens beståndssituation stödjer regeringen således införande av lekstängningsperioder för att skydda torskens lek, men anser att utformningen bör anpassas för att bättre återspegla bästa tillgängliga vetenskap i syfte att åtgärder vidtas i de områden och på de djup där torsk leker som de negativa effekterna för det svenska småskaliga kustnära fisket efter andra arter än torsk i områden och djup där torsk inte leker begränsas. När det gäller fritidsfiske anser regeringen generellt att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om den kan tillföra mervärde.