uprotokoll · H8A1SfU9p · 2020-11-05 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:9 Medgivande att delta på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ordinarie ledamöter och suppleanter: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (L), (MP) och (V). Utskottet justerade protokoll 2020/21:8 Kompletterande bestämmelser till utträdesavtalet mellan och EU i fråga om medborgarnas rättigheter (SfU5) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2019/20:178. Utskottet justerade betänkande 2020/21:SfU5 om återvändandeverksamheten (SfU6) Utskottet fortsatte behandlingen av skrivelse 2019/20:191 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2020/21:SfU6 S-, M-, V-, KD- och MP-ledamöterna anmälde reservationer. Behandling av känsliga personuppgifter i testverksamhet enligt utlänningsdatalagen (SfU7) Utskottet fortsatte beredningen av proposition 2019/20:5 och motion. Utskottet justerade betänkande 2020/21:SfU7 V-ledamoten anmälde reservationer. Direktåtkomst för (SfU8) Utskottet fortsatte behandlingen av förslag till initiativ om direktåtkomst för . Utskottet justerade betänkande 2020/21:SfU8 S- och MP-ledamöterna anmälde ett särskilt yttrande. Ändrade bestämmelser om fotografier och fingeravtryck i SIS (SfU3y) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2019/20:5 och motion. Utskottet justerade yttrande 2020/21:SfU3y. SD- och V-ledamöterna anmälde avvikande mening. Meddelande om en ny Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens meddelande om en ny , COM(2020) 609 och regeringens faktapromemoria 2020/21:FPM19. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 7). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen ska inom ramen för överläggningar med på ett tydligt sätt ange vilken linje man vill att ska driva vid EU-förhandlingar. Så är dock inte fallet vad gäller nu aktuella överläggningar i socialförsäkringsutskottet, vilka avser EU:s nya migrations- och asylpolitik. presenterade kommissionen ett meddelande om en ny . Ett första meningsutbyte om meddelandet har skett vid en informell videokonferens på ministernivå . Meddelandet har även behandlats i för invandring, gränser och asyl samt i Högnivåarbetsgruppen för migration och asyl . Regeringen förslag till ståndpunkter rörande paktens olika delar som behandlas i socialförsäkringsutskottet är dessvärre i huvudsak allmänt och vagt formulerade. Det anges på flera ställen att ett antal frågor måste analyseras närmare. Detta trots att regeringen haft på sig för sin analys och trots att det tyska ordförandeskapets målsättning är att nå en politisk överenskommelse i rådet , vad gäller de centrala frågorna i migrations- och asylpakten. Bristen på konkretion får till följd att inte ges någon reell insyn i hur regeringen bedriver förhandlingarna på migrationsområdet på EU-nivå. En konsekvens blir dessutom att partier måste forma sina egna uppfattningar i olika sakfrågor utan vetskap om vilken uppfattning regeringen har. Detta är allvarligt. Det gäller inte minst med tanke på frågans vikt. Det handlar om EU:s framtida gemensamma migrations- och asylpolitik, där som en följd av regeringens agerande inte ges möjlighet till ett reellt inflytande. Till saken hör att regeringen även vid tidigare tillfällen, då ärenden rörande EU:s framtida gemensamma migrations- och asylpolitik varit uppe för överläggning i utskottet, inte på ett tydligt sätt redovisat vilken linje man vill att ska driva i konkreta sakfrågor. Det är alltså inte någon engångsföreteelse utan ett mönster från regeringen som i praktiken undergräver oppositionsarbete i EU-frågor på migrationsområdet. Vi invänder mot denna bakgrund mot nu aktuell överläggning. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. I konsekvensanalysen bör ingå en analys av vad samtliga större förslag från kommissionen på området för migration och asyl innebär för svensk del i den mån förslagen är aktuella. Det bör inte, innan en konsekvensanalys av helheten har presenterats, vara aktuellt att anta de rättsakter som har sin grund i förslagen gällande det gemensamma europeiska asylsystemet. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Den svenska ståndpunkten är väldigt allmänt hållen och regeringen anger vid överläggning i socialförsäkringsutskottet att de önskar ett brett och öppet mandat för att kunna efterhöra övriga länders åsikter, ta del av analyser och bilda sig en uppfattning om läget. Jag anser att regeringen redan nu behöver vara tydlig i sin viljeinriktning kring en del principiella frågor så att har möjlighet att lämna synpunkter kring dessa. Jag välkomnar att kommissionen söker vägar till större ansvarstagande för asylsökande bland unionens medlemsländer, men anser att den presenterade migrations- och asylpakten har en inriktning som på flera punkter leder i fel riktning. Den svenska ståndpunkten bör därför vara: Att motsätter sig ytterligare överenskommelser med tredje land som formats utifrån samma modell som de som finns i uttalanden mellan och eller avtal mellan och . Att motsätter sig en fortsatt militarisering av EU:s yttre gränser och att de uppgifter som framkommit kring push-backs begångna av Frontex utreds skyndsamt. Att verkar för att förslag kring lagliga vägar att söka asyl kommer på bordet. Att motsätter sig en ordning där medlemsländer enbart väljer att agera deportationsministerium genom s.k. ”återvändande-sponsorskap”. Risken är för det första att många länder hellre vill utöva repression och deportation än att ta emot – vilket gör att asylrätten inte fungerar eftersom ingen eller få vill ta emot. För det andra är det orimligt och bekymrande om en rad länder, som just nu driver i allt mer auktoritär riktning, ska ansvara för frågor som kräver stor respekt för mänskliga rättigheter. Samtliga länder bör i stället förbinda sig att ansvara för asylprocessens alla delar, alternativt att man bidrar ekonomiskt till t.ex. integrationsfonden. Att motsätter sig en ordning med gränsförfaranden och olika snabbspår vid eller i anslutning till gränsen. De föreslagna tidsgränserna samt uppdelning i olika spår är orealistiska och riskerar att äventyra en individuell och rättssäker bedömning av skyddsskäl. Med sådana snabbprocesser i gränsförfaranden riskerar skyddsskäl att missas och mänskliga rättigheter att nekas. Att motsätter sig en utveckling där EU:s asylsystem regleras genom förordningar i stället för genom direktiv. Förordning om asyl- och migrationshantering Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till förordning om asyl- och migrationshantering, COM(2020) 610 och regeringens faktapromemoria 2020/21:FPM20. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Det finns i regeringens förslag till svensk ståndpunkt inte med att större hänsyn måste tas till medlemsstaternas historiska asylmottagande. Vi invänder mot detta. I kommissionens förslag föreslås att ska beaktas, detta menar vi är en för snäv tidsgräns. Den rabatt som föreslås är vidare alldeles för liten som en reell kompensation. Regeringen framför vidare inga invändningar mot att anknytningsbegreppet vidgas utöver kärnfamiljen. Ett utvidgat familjebegrepp kommer att leda till att de länder som har stora diasporor får ta ett större ansvar. Vi menar även att regeringen ska verka för att den föreslagna ersättningen för mottagandeländerna höjs betydligt jämfört med föreslagna . Därutöver invänder vi mot nu aktuell överläggning i enlighet med det resonemang som finns under punkten 3. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi välkomnar liksom regeringen en ny ansats för bättre fungerande migration i . Fler möjligheter till större kontroll, och individuella anpassningar till nationella omständigheter, är nödvändiga. betonar vi att varje land måste få bestämma sin egen migrationspolitik, utan att begränsas av EU. Till skillnad från regeringen ser vi dock med oro på förslagen som rör sekundära förflyttningar. Sådan ”asylshopping” bör förstås motverkas, men inte genom att medlemsstaterna själva agerar taxiservice, och transporterar migranter från exempelvis till . Då blir effekten rentav värre än den hade varit om migranterna själva vandrade genom hela , såsom skedde 2015. Att familjebegreppet vidgas är likaså ett allvarligt hot, eftersom det drastiskt ökar antalet migranter som skulle anses ha en koppling till , och därför skulle få ansökan prövad här. Det samma gäller utfärdandet av uppehållstillstånd, och i synnerhet viseringar, där ju inte har möjlighet till egen lagstiftning på grund av viseringskodexen. Återvändandesponsorskapen behöver förtydligas, eftersom det skulle innebära att skulle behöva hämta hit ännu fler migranter från , som då skulle kunna gå under jorden i , och bidra till det växande skuggsamhället. Det bör också framhållas att regeringens beredning av frågan, och redovisningen inför utskottet, varit bristfällig. Ingen konsekvensanalys har tagits fram, och regeringen har heller inte kunnat besvara utskottets frågor på ett vederhäftigt sätt. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Det är positivt att regeringen ansluter sig till förslaget att utvidga familjebegreppet och att samtycke ska gälla vid omfördelning av personer som beviljats internationellt ska vara en förutsättning om personen vistats i medlemsstaten . anser att den svenska ståndpunkten bör komma i omvänd ordning, alltså: ”Det är avgörande att asylsystemet är effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Systemet ska också säkerställa att alla medlemsstater bidrar och tar ansvar, samt att en medlemsstat som utsätts för ett högt migrationstryck får stöd.” Ändrat förslag till asylprocedurförordning Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens ändrade förslag till asylprocedurförordning, COM(2020) 611 och regeringens faktapromemoria 2020/21:FPM21. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 3). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi invänder mot nu aktuell överläggning i enlighet med det resonemang som finns under punkten 3. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. M-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi är positiva till en mer sammanhållen migrationsprocess. De gränsförfaranden som föreslås kan rätt genomförda bidra till en effektivare process som innebär färre ogrundade asylansökningar och att fler som nekas asyl återvänder till sina hemländer. Kommissionen har föreslagit flera undantag från gränsförfarandet. Vi menar att bör driva på för att dessa undantag begränsas i antal och omfattning för att syftet med förfarandet inte ska förfelas. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi välkomnar liksom regeringen en ny ansats för bättre fungerande migration i . Fler möjligheter till större kontroll, och individuella anpassningar till nationella omständigheter, är nödvändiga. betonar vi att varje land måste få bestämma om sin egen migrationspolitik, utan att begränsas av EU. Till skillnad från regeringen anser vi dock att undantagen från gränsförfaranden för ensamkommande minderåriga och barnfamiljer är problematiskt. Det uppmuntrar till att skicka barn på farofyllda resor till , eftersom de får en ”gräddfil” i systemet. Det skapar också fortsatta incitament för vuxna att utge sig för att vara minderåriga. Att personer från länder som vägrar samarbeta om återvändande får ett undantag, är likaså djupt problematiskt. De bör förstås behandlas såsom andra sökande, för att inte ge upphov till en pull-faktor. Det bör också framhållas att regeringens beredning av frågan, och redovisningen inför utskottet, varit bristfällig. Ingen konsekvensanalys har tagits fram, och regeringen har heller inte kunnat besvara utskottets frågor på ett vederhäftigt sätt. Särskilt frågan om hur beviljandegrader ska beräknas är viktig, eftersom olika tolkningar får stora effekter. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: När det gäller gränsförfaranden anser jag att den svenska ståndpunkten bör vara att det är viktigt att säkerställa att asylprocesser i EU:s medlemsländer uppfyller krav på rättssäkerhet, individuell prövning och humana mottagningsförhållanden och att asylrätten värnas. Nuvarande förslag kring tidsgränser, snabbförfaranden och vistelse i mottagande vid gränsen för prövningen möter inte dessa krav. I stället riskerar läger med oacceptabla mottagandeförhållanden att permanentas och rättssäkerhet för asylsökande att äventyras. Detta gäller inte minst förslagen om snabbförfaranden för personer från ursprungsländer med en beviljandegrad på , där individuella asylskäl kan vara tidskrävande att utreda. Enligt förslaget ska ensamkommande barn och familjer med barn undantas från tillämpningen av gränsförförfaranden såvida inte någon av sökandena bedöms utgöra ett säkerhetshot. Jag menar att bör ifrågasätta åldersgränsen , och i stället förorda i linje med . Förordning om införande av screeningför tredjelandsmedborgare vid yttre gräns Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare vid yttre gräns, COM(2020) 612 och regeringens faktapromemoria 2020/21:FPM22. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 4). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi invänder mot nu aktuell överläggning i enlighet med det resonemang som finns under punkten 3. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: När det gäller införande av screening för tredjelandsmedborgare anser jag att den svenska ståndpunkten bör vara den samma som för gränsförfaranden, dvs. att det är viktigt att säkerställa att alla delar av asylprocessen i EU:s medlemsländer uppfyller krav på rättssäkerhet, individuell prövning och humana mottagningsförhållanden och att asylrätten värnas. Nuvarande förslag kring screening och vistelse i mottagande vid gränsen för detta möter inte dessa krav. I stället riskerar läger med oacceptabla mottagandeförhållanden att permanentas och rättssäkerhet för asylsökande att äventyras. Förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag till förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet, COM(2020) 613 och regeringens faktapromemoria 2020/21:FPM23. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian (bilaga 5). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Det finns i regeringens förslag till svensk ståndpunkt inte med att större hänsyn måste tas till medlemsstaternas historiska asylmottagande. Vi invänder mot detta. Därutöver invänder vi mot nu aktuell överläggning i enlighet med det resonemang som finns under punkten 3. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi välkomnar liksom regeringen en ny ansats för bättre fungerande migration i . Fler möjligheter till större kontroll, och individuella anpassningar till nationella omständigheter, är nödvändiga. betonar vi att varje land måste få bestämma om sin egen migrationspolitik, utan att begränsas av EU. Till skillnad från regeringen ser vi med oro på möjligheten för kommissionen att självmant och enväldigt besluta om mottagande och krisåtgärder. skulle helt sakna möjlighet att motsätta sig besluten i , och skulle över kunna tvingas överföra tusentals migranter, rentav tiotusentals. Den ersättning som kommissionen förslagit för detta, tas från den EU-avgift redan betalar, och täcker inte alls kostnaderna för vare sig nuvarande eller framtida krisartat mottagande. Vi motsätter sig också regeringens ståndpunkt jämnare fördelning av asylsökande. De länder som tar sitt ansvar och motverkar illegal migration ska inte lastas för att andra länder inte gör det, eller inte håller EU:s yttre gränser säkra. Det bör också framhållas att regeringens beredning av frågan, och redovisningen inför utskottet, varit bristfällig. Ingen konsekvensanalys har tagits fram, och regeringen har heller inte kunnat besvara utskottets frågor på ett vederhäftigt sätt. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Jag anser att den svenska ståndpunkten bör förtydliga att det är samtliga medlemsländers ansvar att hjälpas åt i situationer då många människor i omvärlden behöver skydd. Samtliga medlemsländer har del i detta ansvar och kan inte friskriva sig genom att enbart ansvara för återvändande. bör dessutom motsätta sig förslaget om möjlighet att utöka tillämpningen av gränsförfaranden för personer som söker asyl eller anträffas vid yttre gräns eller som räddas i SAR-insatser till att omfatta alla sökande från ursprungsländer med en beviljandegrad på eller lägre, till skillnad från i en normalsituation. Även om tidsfristen förlängs kommer en sådan utökning försämra rättssäkerhet, mottagande och individuell prövning för en mycket stor grupp asylsökande i en redan svår situation. Ändrat förslag till Eurodacförordning Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av kommissionens ändrade förslag till Eurodacförordning, COM(2020) 614 och regeringens överläggningspromemoria daterad 530-2020/21). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 6). Ordföranden konstaterade att det finns stöd för regeringens ståndpunkt. M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi invänder mot nu aktuell överläggning i enlighet med det resonemang som finns under punkten 3. Vår uppfattning är att någon egentlig överläggning inte har ägt rum. Det är av stor vikt att regeringen i absolut närtid återkommer till med en färdig analys av förslagen, inklusive konsekvensanalys, och tydliga ställningstaganden. Utskottet överlade med regeringen, statssekreterare , biträdd av medarbetare från . Statssekreteraren deltog på distans. Underlaget utgjordes av regeringens rådspromemoria om migrations- och asylpakten daterad 530-2020/21) Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med rådspromemorian: Regeringen välkomnar kommissionens förslag till en . Det finns dock ett antal frågor som måste analyseras närmare. Det är positivt att pakten har en heltäckande ansats som inkluderar alla aspekter av migration, asyl, integration, gränshantering, återvändande, lagliga vägar och samarbete med tredjeland, samt betonar att asylsystemet ska bygga på ansvarstagande och solidaritet mellan medlemsstaterna. Det är avgörande för ett gemensamt system att alla medlemsstater bidrar och att en medlemsstat som utsätts för ett högt migrationstryck får stöd samt att systemet leder till en jämnare fördelning av asylsökande inom EU. Asylsystemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Medlemsstaterna måste också fullt ut tillämpa det gemensamma regelverket. Beträffande förslagen gällande det gemensamma europeiska asylsystemet (CEAS), ser regeringen positivt på att anta de rättsakter där politiska överenskommelser kan uppnås i närtid. Det rör sig om förordningen om en EU-gemensam byrå för asylfrågor (EUAA), den reviderade Eurodac-förordningen, förordningen om en unionsram för vidarebosättning och inresa av humanitära skäl, skyddsgrundsförordningen samt det reviderade mottagandedirektivet. Regeringen välkomnar i stort kommissionens förslag om screening av tredjelandsmedborgare vid yttre gräns. Förslaget bedöms kunna bidra till en effektivare kontroll av de yttre gränserna och vilka som befinner sig innanför dessa samt till att tidigt identifiera sårbara grupper. Screeningen bör även kunna bidra till en välfungerande överlämning av ärendet till den myndighet som ansvarar för nästa steg i processen, oavsett om detta utgörs av ett återvändande eller en asylprövning. Förslaget kan också väntas bidra till att asylrätten värnas, givet en stark oberoende övervakningsmekanism. När det gäller gränsförfaranden för asylprövning och återvändande anser regeringen att det är viktigt att säkerställa att de uppfyller tillräckliga krav på rättssäkerhet, individuell prövning och humana mottagningsförhållanden. Det är viktigt att förfarandena är ändamålsenligt utformade och det måste vara tydligt vilka kategorier asylsökande som omfattas. Förfarandena måste också kunna anpassas till medlemsstaternas olika förutsättningar. Beträffande asyl- och migrationshanteringsförordningen välkomnar regeringen att en ny mekanism för obligatorisk solidaritet nu presenteras. Regeringen är på ett övergripande plan positiv till förslaget Det är viktigt att solidaritetsmekanismen utformas på ett ändamålsenligt sätt och att det säkerställs att en medlemsstat som behöver hjälp får de stödinsatser som behövs. Det är också viktigt att den bidrar till en jämnare fördelning av asylsökande inom unionen. När det gäller omfördelning av personer som beviljats internationellt skydd bör samtycke för den enskilde vara en förutsättning om personen vistats i medlemsstaten . Regeringen välkomnar förslagen som syftar till att motverka sekundära förflyttningar. Att sekundära förflyttningar begränsas är viktigt för att åstadkomma ett hållbart gemensamt asylsystem. Det är därför positivt att ansvarskriterierna utökas. Det är viktigt att i första hand beakta barnets bästa vid alla åtgärder som rör barn oavsett i vilken medlemsstat de befinner sig i. Beträffande förordningen om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet välkomnar regeringen kommissionens förslag och grundtanken att krissituationer på migrationsområdet kräver ett tydligt regelverk om solidaritetsåtgärder som leder till verklig avlastning för en medlemsstat i behov av hjälp.