uprotokoll · H8A1MJU17p · 2020-12-03 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:17 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet beslutade att tillåta följande ordinarie ledamöter och suppleanter att vara uppkopplade via videolänk: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (C), (SD), (KD), (L), (MP), (V), (V) och (C). Fråga om medgivande till deltagande på distans för tjänsteman beslutade att en tjänsteman vid fick delta på distans under punkten 3. Kommissionens meddelande om höjning av klimatambition Utskottet återupptog den överläggning som bordlades vid utskottets sammanträde med miljö- och klimatminister , som tillsammans med medarbetare vid deltog via videolänk. Underlaget utgjordes av kommissionens meddelande om höjning av klimatambition (COM(2020) 562) och överläggningspromemoria (dnr 624-2020/21). Miljö- och klimatministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). Överläggningen motiverade miljö- och klimatministern att göra följande ändringar och tillägg i ståndpunkten. I tredje stycket efter orden ”naturliga störningar” läggs följande mening till: ”Statistik för upptag i kolsänkor är också mer osäker än för utsläpp.” I sjunde stycket ändras sista meningen till följande: ”I vilken takt och på vilket sätt detta ska ske bör analyseras tillsammans med andra möjliga åtgärder för att undvika risken för koldioxidläckage.” Ledamöterna från M, SD, C och KD enades om följande tillägg till ståndpunkten. I femte stycket efter ordet ”vidmakthållas” läggs följande mening till: ”Regeringen understryker dock att förutsättningarna för ett aktivt och långsiktigt hållbart skogsbruk inte får försämras.” Ordförande konstaterade att det med dessa ändringar och tillägg fanns stöd för regeringens ståndpunkt. M-, SD-, C-, V- och KD- ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter vilka framgår av bilaga 3. Denna paragraf förklarades justerad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (MJU1) Utskottet fortsatte behandling av proposition 2020/21:1 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2020/21:MJU1. SD-ledamöterna anmälde en reservation. M-, V- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (MJU2) Utskottet fortsatte behandling av proposition 2020/21:1 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2020/21:MJU2. M-, SD-, V- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Strategi för den arktiska regionen (MJU6y) Utskottet fortsatte beredningen av yttrande till utrikesutskottet över skrivelse 2020/21:7 och motioner. Utskottet justerade yttrande 2020/21:MJU6y. M-, SD-, C-, V- och L-ledamöterna anmälde avvikande meningar. Kommissionens förslag om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 652. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Inkomna EU-dokument m.m. enligt bilaga 4 anmäldes. Utskottet beslutade enligt 7 kap. 12 § Riksdagsordningen att begära överläggning med regeringen, , om COM(2020) 652 Förslag till och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 Övriga EU-dokument lades till handlingarna. Denna paragraf förklarades justerad. Information och överläggning om taxonomi Kanslichefen anmälde att utskottets ledamöter erbjuds att delta dels vid finansutskottets sammanträde för information om taxonomi av statssekreterare , dels vid finansutskottets sammanträde vid överläggning om taxonomi med statsrådet . Sammanträdena sker via telefon. Inga möjligheter finns för utskottets ledamöter att ställa frågor. Kanslichefen vid , , och statssekreterare , , gav en gemensam presentation och nulägesbeskrivning av det pågående arbetet med att genomföra agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. utskottets sammanträde ställs in, utskottets sammanträde börjar , utskottets sammanträde föreslås börja kl. 9.30. Utskottet beslutade att så skulle ske och att man därmed ska sammanträda under pågående arbetsplenum . Kanslichefen informerade om utfallet av den allmänna motionstiden och förslagen kring förenklad motionshantering i samband av beredningen av utskottets motionsbetänkanden. Utskottet beslöt att använda förenklad motionshantering under resterande del av valperioden. Ordförandes tack Ordförande tackade för hennes tid som vikarierande föredragande vid utskottets kansli. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET Bilaga 1, forts. till (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om kommissionens meddelande om höjning av klimatambition Regeringen välkomnar kommissionens breda ansats för den kommande översynen av genomförandelagstiftningen och ser fram emot att analysera de konkreta lagförslagen som kommer presenteras . Regeringen kommer att i vanlig ordning återkomma till vartefter de individuella lagförslagen presenteras. I detta skede har regeringen följande preliminära ståndpunkter beträffande de centrala elementen i meddelandet. Regeringen noterar kommissionens förslag att övergå till ett nettomål, dvs. att både utsläpp och upptag räknas in i målet. Regeringen är skeptisk till ett skifte från brutto- till nettomål och avser verka för att behålla ett bruttomål. Regeringen anser att om en övergång till ett nettomålsystem ändå görs, är det viktigt att målet är rätt utformat så att det på ett ansvarsfullt sätt värnar klimatmålets integritet, genomförbarhet och ambition samt bidrar till kostnads- och samhällsekonomiskt effektiva lösningar. Vid en eventuell övergång till ett nettomål till 2030 behöver ett högt omställningstryck för minskade utsläpp säkerställas både i de enskilda medlemsstaterna och för EU som helhet. Regeringen anser att det är centralt att varje medlemsstat uppnår klimatneutralitet till 2050 och att detta är en förutsättning för ett nettomål. Ökade upptag av koldioxid i skog och mark är till sin natur mer osäkra och minde permanenta än utsläppsminskningar som sker exempelvis då fossila bränslen fasas ut, i synnerhet på grund av risken för påverkan av naturliga störningar. Regeringen anser därför att möjligheten att tillgodoräkna sig ökade upptag för att nå ett eventuellt nettomål bör begränsas och att 2030-målet huvudsakligen ska uppnås genom minskade växthusgasutsläpp inom unionen och i varje medlemsland. Möjligheten att använda flexibiliteter mellan de olika sektorerna kan bidra till att det skärpta 2030-målet nås på ett kostnadseffektivt sätt, men måste begränsas och utformas så att genomföranderamverkets faktiska ambitionsnivå och miljömässiga integritet upprätthålls. Det är viktigt att alla medlemsländer och sektorer fortfarande ges incitament att genomföra de åtgärder och den omställning som krävs. Vidare anser regeringen att utnyttjande av flexibiliteter i genomförandelagstiftningen även fortsatt ska vara frivilliga. Det bör också vara frivilligt för en medlemsstat att överlåta upptagskrediter för att undvika tvingande krav från andra medlemsstater att ta del av svensk sänka via flexibilitetsmekanismer. Eventuella flexibilitetsmekanismer kopplade till LULUCF-sektorn bör användas restriktivt för att bibehålla en hög integritet i klimatmålen. Skogsbruk och annan markanvändning (LULUCF) Regeringen ser positivt på möjligheten att stärka incitamenten att bevara, restaurera och öka nettoupptaget inom markanvändningssektorn som ett led i att uppnå klimatneutralitet inom EU till 2050. Sådana incitament behöver vara förenliga med andra miljömål och främjandet av en cirkulär bioekonomi samt äganderätten. Medlemsstaternas nationella kompetens inom skogsfrågor måste fortsatt respekteras. En hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. behöver hänsyn tas till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald och ekosystemtjänster bör vidmakthållas. Regeringen anser även fortsatt att hänsyn bör tas till den klimatnytta särskilt skogrika länder kan bidra genom att den s.k. ”no debit rule” eller motsvarande behålls. Det innebär att åtagandet att upprätthålla eller öka kolsänkor i enlighet med nuvarande LULUCF-förordning behålls. Översynen av regelverket får inte hindra möjligheter till en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilsnåla material från jord- och skogsbruket. EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) har tidigare ställt sig bakom att EU ETS bör skärpas, inklusive flyget inom EU ETS. Regeringen föreslår att verkar för att skärpa EU ETS, framför allt genom en höjning av den linjära reduktionsfaktorn. Regeringen noterar kommissionens intention om en engångssänkning av utsläppstaket och avser att analysera hur en sådan sänkning kan bidra till att minska överskottet av utsläppsrätter på marknaden. Även reglerna för upptag i marknadsstabilitetsreserven bör ses över och skärpas och annulleringarna av utsläppsrätter från reserven fortsätta, för att säkerställa att överskottet av utsläppsrätter på marknaden inte blir så stort att det hämmar handelssystemets styrverkan. Regeringen anser att bestämmelserna för annulleringar av utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven behöver anpassas och skärpas i takt med att de totala auktioneringarna i systemet ökar. Regeringen anser även att den fria tilldelningen i EU ETS bör fasas ut möjligt i enlighet med principen om att förorenaren betalar. I vilken takt och på vilket sätt detta ska ske bör analyseras tillsammans med andra möjliga åtgärder för att minska risken för koldioxidläckage. Regeringen ser positivt på att utvidga utsläppshandeln till sjöfartssektorn, eftersom sjöfartens utsläpp saknar reglering på EU-nivå. Därtill finns nödvändiga system för övervakning, rapportering och verifiering av sjöfartens koldioxidutsläpp redan på plats, vilket underlättar genomförbarheten. Regeringen ser även positivt på att utvidgningen av EU ETS till sjöfartssektorn inkluderar internationell sjötransport och att det koordineras med globala åtgärder för att på ett effektivt sätt minska sjöfartens klimatpåverkan. Regeringen kommer att fortsätta analysera hur sjöfartssektorns inkludering i EU ETS kan utformas på lämpligast sätt. Regeringen noterar kommissionens intentioner om att utvidga EU ETS till sektorerna för vägtransporter och byggnader, och avser att analysera detta närmare. Det behövs en gedigen konsekvensanalys för att säkerställas att en eventuell utvidgning av EU ETS till dessa sektorer verkligen leder till ett ökat omställningstryck i EU, kan samspela med nationella mål och de många styrmedel som finns på plats inom sektorerna , är praktiskt genomförbart med en rimlig administrativ börda på företag och myndigheter och inte leder till ökat koldioxidläckage i konkurrensutsatta sektorer. EU:s ansvarsfördelningsförordning (ESR) Även EU:s ansvarsfördelningsförordning behöver ses över, bland annat i ljuset av en eventuell utvidgning av EU ETS. Regeringen anser att nationella utsläppsmål även fortsättningsvis bör vara en viktig komponent i att säkerställa att alla medlemsstater och berörda sektorer genomför den klimatomställning som krävs för att uppnå de långsiktiga målen. § 3 Kommissionens meddelande om höjning av klimatambition M-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: delar regeringens åsikt om att ett nettomål för klimatutsläppen måste utformas så att det på ett ansvarsfullt sätt värnar klimatmålets integritet, genomförbarhet och ambition samt bidrar till kostnads- och samhällsekonomiskt effektiva lösningar. Ett nettomål till 2030 ska inte hindra att ett högt omställningstryck för minskade utsläpp säkerställs i de enskilda medlemsstaterna och i EU som helhet. långsiktiga klimatmål och de tillhörande etappmålen är utformade som nettomål för att öka effektiviteten och flexibiliteten i klimatarbetet, vilket innebär att negativa utsläpp från olika åtgärder får tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Det handlar bland annat om åtgärder som leder till additionella upptag av koldioxid i skog och mark och användningen av bio-CCS. På samma sätt som tillsammans med en majoritet av partier förordar ett nettomål för klimatarbetet på nationell nivå, i enlighet med de principer som redogörs för ovan, anser vi att EU:s klimatmål ska vara ett nettomål. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: önskar stryka meningen: ” Regeringen är skeptisk till ett skifte från brutto- till nettomål och avser verka för att behålla ett bruttomål.” delar regeringen ståndpunkter om vikten av att alla länder minskar sina utsläpp och att det inte är acceptabelt att andra EU-länder ska använda sig av som en kolsänka. Dock är principen om nettoutsläpp viktig då det är vad som gör skillnad och att värdet av åtgärder för att öka upptaget inom länderna samt investera i internationella projekt kan vara lika viktigt som att åstadkomma utsläppsminskningar i arbetet med att minska mängden växthusgaser i atmosfären. C-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: anser att översynen av den nya LULUCF-förordningen behöver beröras tydligare i ståndpunkten eftersom översynen kan få stor betydelse för svenskt skogsbruk och dess klimatarbete. Det finns en risk att förordningen styrs i en riktning där mer skog ska stå på rot för att utgöra kolsänka, vilket vore väldigt olyckligt ur en svensk klimatkontext. Som konstateras i regeringens ståndpunkt utgör den biomassa som tas ut ur skogen en viktig resurs för såväl bioenergi samt ekologiskt hållbara material. Dessutom har svensk skogsindustri, som utgör en viktig del av svensk ekonomi, gjort rekordinvesteringar för att möta en ökande efterfrågan på dessa produkter. Konkret anser att ståndpunkten ska lyfta in den svenska förhandlingsposition, som tidigare fastslagits i miljö- och jordbruksutskottet, som tydliggör att ”referensnivåerna i LULUCF-förordningen bör beräknas på ett sätt som inte justerar för skogsbrukets historiska intensitet och att hänsyn tas till den klimatnytta särskilt skogrika länder kan bidra med i likhet med i dagens förordning genom att den s.k. ”no debit rule” behålls.”. Genom att tydligt driver denna linje minskar risken för bakslag i det svenska klimatarbetet och inskränkningar i den svenska skogsbruksmodellen, som historiskt sett har tjänat landet väl. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: vill se mål om minst 70 procents minskning av utsläppen till 2030 och anser att det målet borde drivas aktivt av . borde driva att EU:s mål ska uppnås helt och hållet inom unionen och utan tillgodoräknande av sänkor eller krediter/flexibla mekanismer. Vi vill att målet ska formuleras som ett mål för EU samt med tydliga nedbrytbara och uppföljbara mål för varje medlemsland i linje med strukturen för ansvarsfördelningen. Vi anser att regeringens referenser till äganderätt känns apart och borde strykas. Det är bra att regeringen vill begränsa användningen av kolsänkor i skog och mark för att uppfylla mål. Men borde driva att kolsänkorna ska öka, inte bara vidmakthållas. Vi vill att aktivt ska verka för utfasning av miljöskadliga subventioner globalt, i EU och i . Det borde framgå av den svenska positionen. Gällande flyget tycker vi regeringen borde vara tydligare avseende styrmedel för att minska utsläppen, och även tala om att minska flygandet totalt sett. I sammanhanget borde vikten av främjandet av ökat tågresande lyftas fram och där tåget på många sträckor kan ersätta dagens flygresande. Regeringen borde också driva avskaffande av flygbränslets skattebefrielse, något EU borde driva inom samt ändring av sin egen lagstiftning (Energiskattedirektivet). Regeringen vill analysera förslag om inkludering av vägtransporter och byggnader i ETS. Vi anser att analysen ska göras kritiskt utifrån det faktum att en inkludering kan äventyra redan fattade beslut och åtgärder på områdena liksom nationella initiativ för att minska utsläppen. Vi motsätter oss att utvidga ETS till sjöfart. Sjöfarten behöver egna ambitiösa sektorsmål för utsläppsminskningar i linje med ett mål om totala minskningar om minus till 2030. Men att fylla ett redan illa fungerande ETS med nya sektorer riskerar att underminera integriteten i hela systemet. Vi motsätter oss de nya formuleringarna kring koldioxidläckage och aktivt skogsbruk. De gör den svenska positionen otydligare och försämrar den klimatmässiga integriteten i positionen. KD-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: I anslutning till kommissionens förslag om att övergå till ett nettomål ställer sig regeringen skeptisk och avser verka för ett bruttomål. Snarare än att sträva efter bruttomålet bör regeringen bestämma sig för en, primär linje i att värna klimatmålets integritet, genomförbarhet och ambition samt att klimatmålet bidrar till kostnads- och samhällsekonomiskt effektiva lösningar. är rikt utrustat med skog och bör i utökad omfattning erkänna dess värde och tillgång i arbetet för att främja våra klimatmål. Att i ståndpunkt spela ner betydelsen av att kunna tillgodogöra sig ökade upptag för att nettomål genom skogen samt betona risken för naturliga störningar på det sätt som görs i majoritetstexten, reducerar skogens roll i klimatarbetet. Gällande LULUCF anser att den tidigare förankrade ståndpunkten kring LULUCF bör tas in i dokumentet. Till MJU inkomna EU-dokument m.m. – (Kommissionens utkast till lagförslag och andra meddelanden från kommissionen inklusive det förberedande arbetet till lagförslag såsom grön- och vitböcker, rapporter m.m.) COM(2020) 652 Förslag till och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 COM(2020) 671 Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella sockerrådet vad gäller anslutning till Internationella sockeravtalet 1992 COM(2020) 740 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL OCH RÅDET Rapport om den europeiska koldioxidmarknadens funktion COM(2020) 742 RAPPORT från kommissionen till och rådet Kvalitet på bensin och dieselbränslen som används för vägtransport i Europeiska unionen (Rapporteringsår 2018) COM(2020) 747 RAPPORT från kommissionen till och rådet Uppdaterad analys av luftfartens icke koldioxidrelaterade klimatpåverkan och potentiella politiska åtgärder enligt artikel 30.4 i direktivet om EU:s utsläppshandelssystem SWD(2020) 277 COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT Full-length report Accompanying the document Report from the Commission to Parliament and the Council Updated analysis of the non-CO2 climate impacts of and potential policy measures pursuant to Directive Article 30(4) COM(2020) 756 RAPPORT från kommissionen till och rådet om hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna (2017–2018) fungerar för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel SWD(2020) 283 COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT ... Accompanying the document REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the overall operation of official controls performed in Member States (2017-2018) to ensure the application of food and feed law, rules on animal health and welfare, plant health and plant protection products COM(2020) 771 RAPPORT från kommissionen till och rådet om EGFJ:s utgifter System för tidig varning nr 7–10/2020 C-dokument för kännedom. (Handlingar som rör rättsakter från kommissionens eget ansvarsområde, bl.a. genomförandeakter och delegerade akter som lämnats till rådet och parlamentet för kännedom.) C(2020) 7389 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT om upprättande av en handlingsplan för att åtgärda bristerna i det svenska systemet för fiskerikontroll C(2020) 7418 KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) …/… av den 29.10.2020 om ändring av delegerad förordning (EU) 2019/2124 vad gäller offentlig kontroll vid gränskontrollstationen där varor lämnar unionen och vissa bestämmelser om transitering och omlastning C(2020) 7578 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 6.11.2020 om ändring av bilagorna I och II till beslut /558/EG vad gäller status som sjukdomsfritt och godkännandet av programmet för utrotning av infektiös bovin rhinotrakeit i flera regioner i C(2020) 7607 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 29.10.2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 7661 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 16.11.2020 om åtgärder för att förhindra introduktion av mul- och klövsjukevirus från , , , , , , , , och i unionen C(2020) 7704 KOMMISSIONENS BESLUT av den 16.11.2020 om kvantiteten utsläppsrätter i unionen som ska utfärdas inom EU:s system för handel med utsläppsrätter C(2020) 7740 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 5.11.2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 7860 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 18.11.2020 om undantagande från unionsfinansiering av vissa utgifter som betalats av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) C(2020) 7894 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 17.11.2020 om övervakning och rapportering av antimikrobiell resistens hos zoonotiska och kommensala bakterier och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut /652/EU C(2020) 8151 KOMMISSIONENS BESLUT av den 27.11.2020 om ändring av användarhandledningen om hur man ska gå till väga för att delta i Emas i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) C(2020) 8183 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 25.11.2020 om månadsbetalningar från EGFJ för att täcka utgifter som betalats av medlemsstaternas utbetalande organ C(2020) 8266 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 20.11.2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 8526 RÄTTELSE av den 26.11.2020 till kommissionens genomförandebeslut av om fastställande av BAT-slutsatser för ytbehandling med organiska lösningsmedel, inklusive behandling av trä och träprodukter med kemikalier, i enlighet med direktiv /75/EU om industriutsläpp Övriga överlämnade dokument som rör EU-arbetet för kännedom Rapport från miljöministrarnas möte (ENVI) Rapport från möte i Jordbruks- och fiskerådet (Agrifish) den 19– Informell video-konferens, jordbruks- och fiskeministrarna Rapport från informell videokonferens för jordbruks- och fiskeministrarna Förhandlingar om ett fiskeavtal mellan EU, och Miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 Kemikaliestrategi för en giftfri miljö Jordbruk och landsbygdsut-veckling, miljö, klimat, fiske och havsfrågor Dokument antagna av Europa-parlamentet 5-8 oktober 2020 Översändande av dokument som antogs av Yttranden från andra nationella parlament ST 13055/20 Amended proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on establishing the framework for achieving climate neutrality and amending Regulation (EU) 2018/1999 (European Climate ) [10868/20 - COM (2020) 563 final] - Opinion on the application of the Principles of Subsidiarity and Proportionality - Spanish Parliament Revisionsrättens särskilda rapport 26/2020 Den miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup