uprotokoll · H7A1FiU61p · 2020-06-16 00:00:00 — Utskottssammanträde 2019/20:61 Kommissionens förslag om den kommande fleråriga budgetramen (MFF) Statssekreterarna informerade utskottet och svarade på frågor om EU:s fleråriga budgetram 2021-2027. Kommissionens förslag om återhämtnings- och resiliensfaciliteten Överläggning hölls med statssekreterare om kommissionens förslag till facilitet för återhämtning och resiliens COM(2020) 408. Underlag för överläggningen var en överläggningspromemoria och en presentation (dnr. 2099-2019/20), samt en muntlig föredragning av statssekreteraren. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Som regeringen överlade om anser regeringen att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Regeringen är kritisk till facilitetens finansiering genom omfattande gemensam upplåning i återhämtningsinstrumentet och mycket kritisk till att upplånade medel föreslås att delvis användas för bidrag. Förmånliga lån till medlemsstater som har behov bedöms vara en mer ändamålsenlig stödform som skapar sunda incitament. Vidare bör faciliteten stödja de medlemsstater som har störst behov, inklusive de som drabbats hårt, ekonomiskt och socialt, av covid-19-krisen. Regeringen anser att faciliteten bör fokusera på de första årens återhämtning och vara strikt tidsbegränsad. I grunden anser regeringen att reformer och offentliga investeringar huvudsakligen är nationellt ansvar. kan covid-19-krisens extraordinära situation innebära ett tillfälligt behov att komplettera nationella åtgärder med finansiering på EU-nivå. Regeringen menar att stöd från faciliteten bör bidra till långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt genom att främja nödvändiga reformer och offentliga investeringar. Regeringen stödjer därför kommissionens förslag att stöd ska vara förenligt med landspecifika rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen. Det är positivt att stödet ska bidra till den gröna och digitala omställningen. Regeringen menar vidare att instrumentet bör främja sunda offentliga finanser, jämställdhet och nationellt ägarskap. Villkoren bör främja EU:s grundläggande värderingar. Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg (gulmarkerat) till ståndpunkten: En framtida finansiering av betalning för faciliteten bör så långt som möjligt bygga på befintliga instrument och finansieringsformer och inte nya egna medel. Förmånliga lån till medlemsstater som har behov bedöms vara en mer ändamålsenlig stödform som skapar sunda incitament. Vidare bör fördelningsnyckel ändras så att faciliteten stödjer de medlemsstater som har störst behov, inklusive de som drabbats hårt, ekonomiskt och socialt, av covid-19-krisen. Regeringen anser att faciliteten endast bör fokusera på de första årens återhämtning och vara strikt tidsbegränsad. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: har tidigare både i finansutskottet och anmält avvikande ståndpunkt rörande återhämtnings- och resiliensfaciliteten, och det gör vi även . Förslaget har enormt många brister, och vi anser fortfarande anser att fonden är en fråga för . V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Eftersom inte är en del av valutaunionen bör vi inte heller driva planeringsterminen eller omfattas av den. L-ledamoten anmälde avvikande ståndpunkt enligt bilaga 2. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag om solvensinstrumentet och InvestEU Överläggning hölls med statssekreterare om kommissionens förslag om solvensstödsinstrumentet och InvestE, COM(2020) 404, COM(2020) 403. Underlag för överläggningen var en överläggningspromemoria (dnr. 2100-2019/20), samt en muntlig föredragning av statssekreteraren. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Regeringen instämmer i att insatser för att åtgärda solvensproblem och överbrygga investeringsgap orsakade av Covid-19-krisen kan vara motiverade i rådande läge. Insatserna bör vara ändamålsenliga och tidsbegränsade. Regeringen ifrågasätter den samlade volymen av solvensinstrumentet och InvestEU, inte minst mot bakgrund av redan överenskomna stödåtgärder på EU-nivå. Regeringen ser en betydande risk för överlapp, både mellan de två instrumenten, mellan investeringsfönstren i InvestEU samt med tidigare överenskomna stöd. Regeringen anser att det är viktigt med ett tydligt mervärde om ett nytt solvensinstrument och ett strategiskt investeringsfönster inom InvestEU ska etableras. Regeringen noterar att EIB inte har förutsättningar att genomföra programmen utan en kapitalhöjning. Kommissionen och EIB-gruppen bör tydligt redovisa de budgetära konsekvenserna för medlemsstaterna, inklusive eventuella kapitalhöjningar som hanteras utanför MFF, för att medlemsstaterna ska kunna ta ställning till förslagen. Regeringens målsättning är att de totala kostnaderna ska hållas nere. Regeringen ifrågasätter även om det är lämpligt att finansiera garantier genom lån och återflöden från tidigare finansiella instrument. Återflöden ska i första hand återgå till den generella budgeten. Regeringen anser generellt att det är viktigt att investeringar via programmen har ett starkt mervärde och att de granskas, finansieras och beviljas på transparenta och objektiva grunder. Regeringen välkomnar att instrumenten föreslås bidra till den gröna och digitala omställningen. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Av regeringens ståndpunkt framgår det inte på ett tydligt sätt hur regeringen avser att agera. Regeringen anför många brister i sin ståndpunkt men anför att det kan finnas behov av att åtgärda solvensproblem och överbrygga investeringsgap orsakade av covid-19-krisen. Vi vill därför understryka de nackdelar som regeringen lyfter i sin ståndpunkt, nämligen den samlade volymen, betydande risk för överlapp, de riskerna med de totala kostnaderna – att de ska hållas nere. Vi är även skeptiska till utdelning av lån och planering av återflöde. Dessutom avseende transparensdelen i det hela är det oklart hur det ska tillgodoses. Vi ser inte att förslaget är en lämplig väg framåt. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Regeringen ska verka för att satsningar ska ske för att ta EU ur krisen, i första hand genom att gemensamt låna till gemensamma investeringar för att ställa om och stärka den europeiska ekonomin. EIB bör i denna del vara ett verktyg som används i ökad utsträckning. Genom att EU gemensamt tar ansvar kan satsningar på klimat, digitalisering och konkurrenskraft komma på plats. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag om investeringsplanen inom den gröna given, inklusive lånefacilitet inom offentlig sektor inom mekanismen för rättvis omställning Överläggning hölls med statssekreterare om investeringsplanen inom den gröna given samt lagstiftningsförslag om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning COM(2020) 453. Underlag för överläggningen var en överläggningspromemoria (dnr. 2098-2019/20), samt en muntlig föredragning av statssekreteraren. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Regeringen välkomnar på ett övergripande plan kommissionens förslag till investeringsplan inom den gröna given och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste påskyndas, omfatta alla sektorer samt genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt och inkluderande sätt inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Regeringen välkomnar att den gröna given ska bidra till en konkurrenskraftig ekonomi som också skyddar, bevarar och förbättrar EU:s naturkapital och biologisk mångfald samt allmänhetens hälsa och välbefinnande. Utgiftsdrivande åtgärder som presenteras av kommissionen bör finansieras genom omprioriteringar i MFF. Huvuddelen av den finansiering som krävs för en grön omställning kommer att behöva komma från privat sektor. Det är därför positivt att investeringsplanen tar ett brett grepp och omfattar såväl ett möjliggörande ramverk för gröna investeringar från främst privat sektor som finansiering från offentlig sektor genom EU-budgeten och EIB samt även stöd till projektförberedelser och kapacitetsuppbyggnad. I det avseendet ser regeringen också fram emot att kommissionen ska presentera en förnyad strategi för hållbar finansiering. Vad gäller planerade insatser från EU-budgeten, InvestEU och EIB anser regeringen att det är viktigt att dessa har ett högt mervärde, inte överlappar andra insatser och följs upp på ett rigoröst och transparent sätt. EIB har en viktig roll i finansieringen av den gröna omställningen. Regeringen stödjer EIB:s nya mål att av dess utlåning ska gå till klimat- och miljöinvesteringar . EIB bör fortsatt fokusera på projekt med högt mervärde och öka andelen gröna investeringar på ett finansiellt hållbart sätt. EU:s ekonomisk-politiska samarbete är ett centralt verktyg för att främja reformer för hållbar tillväxt i medlemsstaterna. Vad gäller den europeiska planeringsterminen anser regeringen att den även fortsättningsvis bör fokusera på dess fördragsfästa uppgifter som rör att säkerställa sunda offentliga finanser, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser, främja hållbar ekonomisk tillväxt, välfungerande arbetsmarknader samt social inkludering. Regeringen stödjer därutöver ambitionen att integrera hållbarhet i terminen. Beträffande anser regeringen att det är viktigt att värna målet om långfristigt hållbara offentliga finanser. Regeringen anser att för statsstöd ska bidra till och inte motverka ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Regeringen välkomnar därför att kommissionen för fram förslag på större flexibilitet i tillämpningen av statsstödsregler inom vissa områden som är avgörande för att uppnå omvandlingen till en klimatneutral ekonomi. En förutsättning för detta är att stöd med klimatskadliga effekter fasas ut. Regeringen menar att detta bör tydliggöras i regelverkets närmare utformning. Regeringen anser vidare att det är angeläget att kommissionens regelverk utformas så att det säkerställer att och dess grundläggande principer tillämpas enhetligt över hela EU. Regeringen vill se en ambitiös mekanism för rättvis omställning med tydliga omställningskrav och konditionalitet. Mekanismen bör utformas i linje med EU:s utsläppsmål och målet om nettonollutsläpp , och inte bidra till investeringar i fossil energi. Bidrag från EU-budgeten till mekanismens tre olika delar inklusive fonden för rättvis omställning bör finansieras genom omprioriteringar i MFF. Kvinnors och mäns klimatpåverkan skiljer sig åt, och även hur de i sin tur påverkas av klimatförändringarna. Därför anser regeringen att investeringsplanen inom EU:s gröna giv inklusive mekanismen för rättvis omställning måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv i såväl analys- som genomförande- och uppföljningsfasen. Regeringen avser återkomma till med specifika synpunkter när andra enskilda initiativ har presenterats. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Eftersom inte är en del av valutaunionen bör vi inte heller driva planeringsterminen eller omfattas av den. Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens förslag om EU:s årsbudget Överläggning hölls med statssekreterare om kommissionens förslag om EU:s årsbudget. Underlag för överläggningen var en överläggningspromemoria och en presentation (dnr. 2101-2019/20), samt en muntlig föredragning av statssekreteraren. Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Årsbudgeten är den första i den kommande fleråriga budgetramsperioden. Regeringen kommer verka för att årsbudgetprocessen koordineras så väl det är möjligt med de pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen eftersom en uppgörelse om årsbudgeten inte bör föregripa utfallet av MFF-förhandlingen. verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär att regeringen ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Det innebär också strikt budgetdisciplin, d.v.s. att verka för en begränsning av EU:s utgifter inom budgetramen och därmed den svenska avgiften till EU. Det övergripande målet i arbetet med EU-budget är därmed, , att nå en så restriktiv budget som möjligt som med god marginal ryms inom de beslutade taken i den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027. Otillräckliga marginaler riskerar att leda till krav på utnyttjande av särskilda instrument som leder till utgifter utöver budgetramen. Det lämnar heller inga möjligheter att omhänderta och finansiera oförutsedda händelser inom ram, vilket är problematiskt. Åtaganden bör begränsas så att det finns utrymme för oförutsedda åtaganden under det löpande budgetåret. Det är också viktigt att åtaganden begränsas för att inte ytterligare underblåsa den stora mängden utstående åtaganden () som kommer att påverka medlemsstaternas avgifter . Åtagandenivån bör därför skapa utrymme för att möjliggöra att betala redan ingångna åtaganden. Betalningsanslagen ska baseras på realistiska och väl underbyggda och verifierade prognoser och spegla tidigare genomförande. Avbetalning på måste alltid baseras på ett konstaterat behov. Summan av de särskilda instrument som kan mobiliseras över åtagandetaken måste rymmas i betalningsmarginalen eftersom betalningar som följer av dessa åtaganden inte får innebära att betalningstaket överskrids. Utöver detta krävs ytterligare marginaler för att skapa beredskap för andra oförutsedda utgifter under det löpande budgetåret. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi vill se att regeringen lyfter upp frågan om att ett tak på av BNI ska hållas samt att någon beskattning på EU-nivå inte är acceptabel. L-ledamoten anmälde avvikande ståndpunkt i enlighet med bilaga 2. Denna paragraf förklarades justerad. Förslag till och rådets förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 408. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD- och V-ledamöterna anmälde avvikande mening. Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/1017 vad gäller inrättandet av ett instrument för solvensstöd Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 404. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna anmälde avvikande mening. Förslag till och rådets förordning om inrättande av InvestEU-programmet Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 403. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Förslag till och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 453. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna anmälde avvikande mening. Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 409. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. SD-ledamöterna anmälde avvikande mening. Ändrat förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 445. Utskottet beslutade att lämna ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande. Ändrat förslag till och rådets förordning om inrättande av Horisont (ramprogrammet för forskning och innovation) Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 459. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (FiU61) Utskottet fortsatte behandlingen av prop. 2019/20:181 och motioner. Utskottet justerade betänkande 2019/20:FiU61. SD-, V- och KD-ledamöterna anmälde reservationer. M-ledamöterna anmälde ett särskilt yttrande. Utskottet konstaterade att det inte längre var aktuellt att fortsätta beredningen av förslag från V- och KD-ledamöterna till utskottsinitiativ om åtgärder för civilsamhället. SD-ledamöterna föreslog ett utskottsinitiativ om att förlänga den tillfälliga sänkningen av arbetsgivar- och egenavgifter. Ordföranden och vice ordföranden tackade utskottets kansli för ett gott samarbete under terminen och önskade alla en trevlig sommar. Närvaro och voteringsförteckningBilaga 1 till protokoll 2019/20:61 (S) Ordförande (M) vice ordförande i (M) Gulan Avci (L) N= Närvarande X= ledamöter som deltagit i handläggningen V= Votering O= ledamöter som härutöver varit närvarande U= Uppkopplad U= ledamöter som deltagit på telefon Bilaga 2 till protokoll 2019/20:61 Avvikande ståndpunkt från L-ledamoten avseende § 2 och § 5 Covid-19 har slagit hårt mot och hela EU. Det är en katastrof som orsakat stort mänskligt lidande och som i förlängningen kommer skapa en djup ekonomisk kris som vi bara sett början av. För Liberalerna som mest europavänliga parti är det självklart att vi för att resa oss ur denna kris behöver mer samarbete och solidaritet inom EU. För ett litet, exportberoende land som är vårt välstånd direkt beroende av återhämtningen i hela EU. När det går bra för går det bra för . Mot den bakgrunden är Kommissionens förslag till ny långtidsbudget och återstartsfond välkommet men tyvärr inte helt i linje med det EU behöver och Liberalerna vill se. Vi menar därför att regeringens position bör vara: Regeringen ska verka för att satsningar ska ske för att ta EU ur krisen, i första hand genom att gemensamt låna till gemensamma investeringar för att ställa om och stärka den europeiska ekonomin. EIB bör i denna del vara ett verktyg som används i ökad utsträckning. Genom att EU gemensamt tar ansvar kan satsningar på klimat, digitalisering och konkurrenskraft komma på plats. Dessa satsningar bör ytterst godkännas av Kommissionen. Det är angeläget att alla länder känner att de själva bär ett stort och långsiktigt ansvar för sin ekonomiska återhämtning och utveckling. Självklart måste alla investeringar, lån och bidrag från EU vara beroende av att de reformer som den ekonomiska terminen anser nödvändiga också sjösätts, samt att rättsstatens principer respekteras. Liberalerna ser att en framkomlig väg i denna del är att Kommissionen helt tar ansvar över utbetalningar från EU-fonder som ska gå till länder som står under ett artikel 7-förfarande. Beaktat fördelningen mellan investeringar, lån och bidrag i Kommissionens förslag bör regeringens position vara att verka för att en större del av återstartsfonden ska gå till EU-gemensamma investeringar. Nya egna medel ska inte uteslutas som möjlig finansiering av återstartsfonden och för att minska ländernas medlemsavgifter till budgeten. Varje beslut om egna resurser måste bedömas, utvärderas och granskas fristående. Liberalerna ser exempelvis att en koldioxidskatt skulle vara både en viktig åtgärd för att nå klimatmålen och en möjlig inkomstkälla för EU. Vidare bör den svenska positionen utformas på ett sätt som långsiktigt gör att inte tappar inflytande i EU. Om ska vara en omistlig del av EU:s kärna måste tal om solidaritet i också omsättas i praktiken med lyhördhet för alla medlemsstaters bästa. behöver tydligt agera och vara proaktiva i samtalen med övriga medlemsländer och Kommissionen. Liberalerna menar att EU kan och ska spela en större roll i återhämningen efter Covid-19 och vi är också därför beredda att välkomna en större EU-budget om den innehåller en kraftig omprioritering för klimat, forskning, tillväxt och konkurrenskraft.