uprotokoll · H7A1AU26p · 2020-03-26 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2019/20:26 Medgivande att vara uppkopplad per telefon Utskottet beslutade att tillåta följande ordinarie ledamöter och suppleanter att vara uppkopplade per telefon: (M), (S), (KD), (L), (S), (M) och (S). Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2019/20:25. Integration (AU9) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Utskottet justerade betänkande 2019/20:AU9. M-, SD-, V-, KD- och L-ledamöterna anmälde reservationer. C-, KD- och L-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Arbetsmiljö och arbetstid (AU10) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner. Utskottet justerade betänkande 2019/20:AU10. M-, SD-, C-, V-, KD- och L-ledamöterna anmälde reservationer. SD-, C- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. om långsiktiga effekter av stöd till start av näringsverksamhet – långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt (AU11) Utskottet behandlade skrivelse 2019/20:73 och motion. skrivelser till regeringen – åtgärder Utskottet behandlade fråga om yttrande till över skrivelse 2019/20:75. Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Utskottet överlade med arbetsmarknadsminister , åtföljd av medarbetare från . Underlaget utgjordes av kommissionens förslag COM(2020) 70 och överläggningspromemoria (dnr 1596-2019/20). Arbetsmarknadsministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (se bilaga 2). Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. SD-ledamöterna anmälde den avvikande ståndpunkt som framgår av bilaga 3. Konsekvenser för arbetsmarknaden med anledning av coronaviruset Arbetsmarknadsminister , åtföljd av medarbetare från , informerade om konsekvenserna för arbetsmarknaden med anledning av coronaviruset. Kanslichefen anmälde sammanträdesplanen. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . § 1–6 § 8–10 (S), ordf. Gulan Avci (L), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Serkan Köse (S) Alireza Akhondi (C) Ciczie Weidby (V) § 1–6 § 8–10 Lawen Redar (S) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande U = ledamöter som varit uppkopplade per telefon Överläggningspromemoria till arbetsmarknadsutskottet om kommissionens förslag till uppdaterade sysselsättningsriktlinjer Dokument: KOM (2020) 70 slutlig dokument till utskottet: - behandlad vid samråd med : - behandlad vid möte med arbetsmarknadsutskottet: - presenterade kommissionen ett förslag till uppdaterade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Enligt fördragen ska europeiska unionen sträva efter full sysselsättning och beakta kraven på hög sysselsättning. Vidare följer att unionen, utöver samordningen av den ekonomiska politiken, också ska vidta åtgärder för att säkerställa samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik. I syfte att möjliggöra denna samordning ska EU tillhandahålla verktyg, framför allt genom att anta riktlinjer. Mot denna bakgrund ska rådet anta riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Dessa riktlinjer ska också vara förenliga med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och utgör tillsammans med dessa de så kallade integrerade riktlinjerna. Sysselsättningsriktlinjerna ska beaktas av medlemsstaterna och medlemsstaterna ska även rapportera om de åtgärder som har vidtagits mot bakgrund av riktlinjerna. Det är mot bakgrund av dessa riktlinjer som rådet granskar medlemsstaternas sysselsättningspolitik och därefter kan utfärda landsspecifika rekommendationer. Sysselsättningsriktlinjerna ligger till grund för den europeiska sysselsättningsstrategin som etablerades 1997. utgör riktlinjerna en integrerad del i 2020-strategin inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Planeringsterminen är unionens gemensamma ramverk för den årliga samordningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken och syftar till att vägleda EU och medlemsstaterna. Planeringsterminen innefattar även Stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. De integrerade riktlinjerna förblev oförändrade fram . antogs en ny version (2014/15:FPM22). anpassades riktlinjerna för sysselsättningspolitiken till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2017/18:FPM34). förblev riktlinjerna oförändrade. I det aktuella förslaget från kommissionen föreslås att riktlinjerna nu uppdateras mot bakgrund av kommissionens årliga hållbara tillväxtstrategi 2020 (2019/20:FPM12), särskilt i fråga om miljömässig hållbarhet, kommissionens meddelande om ett starkt socialt för rättvis omställning (2019/20:FPM16) samt FN:s globala mål för hållbar utveckling. Mot bakgrund av de sociala målsättningarna i fördraget, anser regeringen att EU har en viktig roll i att bidra till att öka sysselsättningen och förbättra den sociala utvecklingen. Att möta de sociala utmaningarna är viktigt för hela EU:s sammanhållning och för den inre marknaden. Den fördragsfästa samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik har och bör fortsatt ha en central plats i EU-samarbetet på det sociala området. Regeringen skulle därför vilja se ett nytt ambitiöst ramverk för hållbar tillväxt, välfungerande arbetsmarknader och social inkludering för perioden som kan bidra till genomförandet av sociala pelaren, EU:s klimatmål, och Agenda 2030. Sysselsättningsstrategin bör även fortsättningsvis ha en hög ambitionsnivå inom ramen för ett sådant ramverk för EU för perioden . Det är inte EU-lagstiftning som ska ligga till grund för genomförandet av pelaren för sociala rättigheter utan fokus ska istället ligga på medlemsstaternas resultat, inklusive den sociala resultattavlan. I relation till detta anser regeringen även att existerande ramverk och instrument för uppföljning fortsatt ska vara utgångspunkten, inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Regeringen kan i stort välkomna den föreslagna uppdateringen av riktlinjerna. Regeringen stödjer ambitionen att integrera hållbarhet i all EU-politik i linje med Agenda 2030 och för att nå klimat- och miljömålen, och välkomnar därför att detta synliggörs i riktlinjerna. Det är positivt att främjandet av dialog och förhandling mellan arbetsmarknaden parter tydligare lyfts fram i förslaget. Regeringen välkomnar att förslaget för in en distinktion mellan lagstadgade och kollektivavtalsbaserade lönebildningssystem. Däremot anser regeringen att förslaget på ett tydligare sätt måste ta hänsyn till olika nationella system och arbetsmarknadens parters autonomi. Det är viktigt att utbildning och kompetens anpassas för att möta behoven på arbetsmarknaden. Det är också angeläget att kvinnor såväl som män, har förutsättningar att ta del av kompetensutveckling för att fortsatt vara anställningsbara. Jämställdhetsperspektivet bör genomgående beaktas vid en uppdatering av riktlinjerna. En central utgångspunkt för regeringen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och principerna om subsidiaritet och proportionalitet respekteras, samt att nationella system avseende arbetsmarknad, bostadsmarknad, sociala frågor och skatte- och utbildningsområdet respekteras. Regeringen välkomnar att sysselsättningsriktlinjerna ger en möjlighet för medlemsstaterna att utifrån nationella förutsättningar sträva mot gemensamt satta målsättningar. Det är dock viktigt att sysselsättningsriktlinjerna inte är alltför föreskrivande och att de inte föregriper möjliga framtida initiativ på EU-nivå. Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Avvikande ståndpunkt (SD) delar inte regeringens ståndpunkt kring sysselsättningsriktlinjerna. Regeringen anser att EU har en viktig roll i att bidra till att öka sysselsättningen och förbättra den sociala utvecklingen i medlemsländerna. Regeringen vill dessutom se ett nytt ambitiöst ramverk för hållbar tillväxt, välfungerande arbetsmarknader och social inkludering för perioden som kan bidra till genomförandet av sociala pelaren, EU:s klimatmål, och Agenda 2030. Regeringen hyser en förhoppning om att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och principerna om subsidiaritet och proportionalitet ska respekteras. Vi menar att detta är en naiv inställning, inte minst med tanke på de förslag som kommit från och som är ett direkt hot mot den framgångsrika svenska modellen. Vi anser att all sysselsättningspolitik är en nationell fråga där det är upp till varje medlemsstat att själv bestämma mål och utvecklingstakt och se till att detta harmoniserar med landets ekonomiska förutsättningar. och den svenska modellen är unik och framgångsrik. Vi ser inget behov och ingen vinst i att ha riktlinjer för sysselsättningspolitiken på EU-nivå och vår uppfattning skiljer sig därmed avsevärt från regeringens ståndpunkt. Vi motsatte oss införandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och vi anser även fortsättningsvis att den är ett allvarligt hot mot den svenska modellen.