ku-anm · H7A1dnr1175 · 2020-01-31 00:00:00 — () Dnr 1175-2019/20 Granskning av regeringens agerande i behandlade frågan om EU:s årsbudget för , som och i närtid skulle slutförhandla. Det fanns således inget slutgiltigt kompromissförslag för att ta ställning till vid det aktuella samrådstillfället. Vid samrådet redovisade finansminister statssekreterare den svenska ståndpunkten, som övergripande innebar en budgetrestriktiv hållning, vilket även har varit linje när tidigare årsbudgetar har förhandlats. gav regeringen sitt stöd för den ståndpunkten. Med tanke på att det ännu inte fanns något slutgiltigt kompromissförslag för att ta ställning till ställde nämndens ordförande en kontrollfråga till statssekreteraren, anförande 69: ”har statssekreteraren föredragit båda punkterna. Det är ju lite speciellt i och med att ni ska ha en förlikningskommitté som sammanträder och ni ska ta beslut på sittande möte. Ni kommer ju inte tillbaka hit emellan. Ni kommer att slåss för den här ståndpunkten, och sedan kommer man fram till något som ni ska säga ja eller nej till. Min fråga är därför om det är bedömningen att kommer att kunna ställa sig bakom den kompromiss som kommer fram av det här arbetet.” Statssekreterarens svar, anförande 70: ”Under de gångna fem åren, och för övrigt tror jag också under de 20 föregående, har vi alltid kunnat ställa oss bakom det förslag som till slut ligger på bordet och där alla tre entiteterna kan vara överens. Om historien är någon vägledning kan vi säga att resultatet av processen brukar bli att man sparar lite grann på kommissionens förslag men kanske inte fullt så mycket som rådet hade önskat sig. Det är min absoluta förutsägelse att vi kommer att kunna ställa oss bakom ett sådant förslag som innebär en besparing i förhållande till det som ligger på bordet.” Därefter hade regeringen inga kontakter med om sakfrågan fram till dess slutavgörande när röstade om det med framförhandlade kompromissförslaget. var ett av sex länder som röstade nej, vilket var något förvånande, inte minst med tanke på statssekreterarens bedömning och utläggning i om hur traditionellt har agerat. Det är möjligt och har hänt tidigare att kallas in till extra samråd, exempelvis när regeringen bedömer att den enligt den grundlagsfästa informations- och samrådsskyldigheten gentemot i EU-frågor behöver förankra en ny ståndpunkt för att kunna agera och fatta beslut i ministerrådet. Möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med om den bedömer att avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig är även något , , har påmint om i tidigare granskningar. Ändamålet med bestämmelserna om samråd och information mellan regeringen och om vad som sker inom EU är att ska få ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till viktiga beslut. Det är därför av största vikt att samrådet med och informationen till fungerar på ett bra sätt. granskade KU regeringens information till i EU-frågor (2008/09:KU10 s. 89 f.). Inom ramen för granskningen genomfördes en kartläggning och analys av regeringens information till och samråd med i syfte att bedöma om regeringen uppfyller regeringsformens och riksdagsordningens krav. I KU:s ställningstagande anfördes att den grundlagsstadgade informationsskyldigheten bland annat innefattar att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor till . Vidare framhöll utskottet i sitt ställningstagande följande: Utskottet anser alltjämt att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgår ifrån att regeringen beaktar att sådana situationer kan uppstå och förutsätter att sådana ståndpunkter då åter förankras i . uttalade KU följande angående att förankra ståndpunkter med . Utskottet vill framhålla vikten av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet. Om regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig finns som tidigare uttalats möjlighet att söka förnyad kontakt med nämnden. Utskottet vill också understryka att om regeringen av något skäl inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska skälen för avvikelsen tydligt redovisas i den skriftliga återrapporten. (2015/16:KU20 s. 120) Med anledning av vad som har anförts bör KU granska om regeringens agerande stått i strid med mandatet från .