uprotokoll · H7A1SoU61p · 2020-06-26 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2019/20:61 Medgivande att delta på distans Utskottet medgav deltagande på distans för följande ledamöter och suppleanter: (S), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (S), (M), (SD), (V), (SD), (KD) och (KD). Denna paragraf förklarades justerad. Särskild beräkning av tandvårdsersättning med anledning av sjukdomen covid-19 (SoU26) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2019/20:184. Utskottet justerade betänkande 2019/20:SoU26. M-, SD-, V- och KD-ledamöterna anmälde särskilda yttranden. Överläggning - under förutsättning av utskottets beslut - med företrädare för regeringen Utskottet beslutade med stöd av 7 kap. 12 § riksdagsordningen att överlägga med regeringen om ett förslag till inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden –2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (programmet EU för hälsa), COM(2020) 405 och överlade därefter med statssekreterare , , med medarbetare. Underlaget utgjordes av en faktapromemoria från (2019/20:FPM45). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian: Regeringen välkomnar kommissionens förslag till hälsoprogram för perioden –2027. Regeringen ser positivt på att kommissionen agerar för att bistå medlemsstaterna i hanteringen av covid-19 krisens socioekonomiska konsekvenser samt för att stärka skyddet av medborgarnas hälsa och krisberedskapen i hälso- och sjukvården. Det är viktigt att EU:s medlemsstater agerar gemensamt och fortsätter arbetet med att förebygga och begränsa smittspridning och stärka beredskapen inom hälso- och sjukvården till skydd för medborgarna och folkhälsan. Regeringen anser dock att det är angeläget att det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet inte nedprioriteras med anledning av spridningen av covid-19 och att en balans således bör eftersträvas mellan de åtgärder som inriktas på att stärka krisberedskapen och förmågan att hantera gränsöverskridande hälsohot respektive de åtgärder som syftar till att förbättra folkhälsan för unionsmedborgarna. Detta inte minst då en god folkhälsa bidrar till ett motståndskraftigt samhälle som bättre kan hantera större hälsokriser. Regeringen anser vidare att det är mycket angeläget att medlemsstaterna ges medbestämmande kring fördelningen av de anslag och prioriteringar som vidtas inom hälsoprogrammet. Regeringen vill dessutom understryka vikten av att jämställdhetsperspektivet ges utrymme vid utformningen och analysen av det arbete som vidtas inom ramen för hälsoprogrammet. Åtgärderna bör även vara miljömässigt och socialt hållbara samt förenliga med att driva på den gröna omställningen och arbetet med de globala målen inom ramen för () Agenda 2030. Regeringen anser dessutom att det är viktigt att frågor kopplat till EU:s fleråriga budgetram hanteras samlat på en övergripande nivå. Förhandlingar på sektorsnivå får inte föregripa dessa förhandlingar. Regeringen anser generellt att alla eventuella ökningar i EU-budgeten ska ske genom omprioriteringar. Hälsoprogrammet föreslås till stor del finansieras via det lånefinansierade återhämtningsinstrumentet. Regeringen är kritisk till den mycket omfattande gemensamma upplåningen i detta instrument och att upplåningen ska användas till bidrag i medlemsstaterna. Överläggningen motiverade statssekreteraren att göra följande tillägg till ståndpunkten: I andra stycket efter ordet ”unionsmedborgarna” ska följande ord införas: där mervärde av samarbete inom Europeiska unionen så föreligger Ordet ”mycket” ska införas i fjärde stycket mellan orden ”Regeringen är” och ”kritisk”. Sist i fjärde stycket ska följande ord införas: Det är avgörande att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna avseende exempelvis sociala-, hälso- och sjukvårdsfrågor respekteras fullt ut. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Jag anser att orden: Regeringen anser generellt att alla eventuella ökningar i EU-budgeten ska ske genom omprioriteringar. Hälsoprogrammet föreslås till stor del finansieras via det lånefinansierade återhämtningsinstrumentet. Regeringen är kritisk till den mycket omfattande gemensamma upplåningen i detta instrument och att upplåningen ska användas till bidrag i medlemsstaterna. ska bytas ut mot: Regeringen ska verka för att satsningar ska ske för att ta EU ur krisen, i första hand genom att gemensamt låna till gemensamma investeringar för att ställa om och stärka den europeiska ekonomin. EIB bör i denna del vara ett verktyg som används i ökad utsträckning. Genom att EU gemensamt tar ansvar kan satsningar på klimat, digitalisering och konkurrenskraft komma på plats. Dessa satsningar bör ytterst godkännas av Kommissionen. Det är angeläget att alla länder känner att de själva bär ett stort och långsiktigt ansvar för sin ekonomiska återhämtning och utveckling. Självklart måste alla investeringar, lån och bidrag från EU vara beroende av att de reformer som den ekonomiska terminen anser nödvändiga också sjösätts samt att rättsstatens principer respekteras. Liberalerna ser att en framkomlig väg i denna del är att kommissionen helt tar ansvar över utbetalningar från EU-fonder som ska gå till länder som står under ett artikel 7-förfarande. Beaktat fördelningen mellan investeringar, lån och bidrag i kommissionens förslag bör regeringens position vara att verka för att en större del av återstartsfonden ska gå till EU-gemensamma investeringar. Att den svenska positionen, precis som antyds, inte kategoriskt ska utesluta nya egna medel som möjlig finansiering av återstartsfonden och för att minska ländernas medlemsavgifter till budgeten. Varje beslut om egna resurser måste bedömas, utvärderas och granskas fristående. Liberalerna ser exempelvis att en koldioxidskatt skulle vara både en viktig åtgärd för att nå klimatmålen och en möjlig intäktskälla för EU. Denna paragraf förklarades justerad. Överläggning - under förutsättning av utskottets beslut - med företrädare för regeringen Utskottet beslutade med stöd av 7 kap. 12 § riksdagsordningen att överlägga med regeringen om ett förslag till ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen, COM(2020) 223 och överlade därefter med statssekreterare , , med medarbetare. Underlaget utgjordes av en överläggningspromemoria från (dnr 2139-2019/20). Statssekreteraren redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian: Regeringen anser att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Det är viktigt att åtgärderna är tydligt tidsbegränsade. Nya insatser bör finansieras genom omprioriteringar. Regeringen anser att alla budgetpåverkande förslag bör hanteras samlat med det övergripande återhämtningspaketet, inklusive de förslag som rör återhämtningsinstrumentet. Regeringen vill att återhämtningen ska vara miljömässigt och socialt hållbar samt vara förenlig med att driva på den gröna omställningen. Regeringen välkomnar att medlemsstaterna stöds i hanteringen av krisens socioekonomiska konsekvenser till följd av utbrottet av covid-19. Regeringen välkomnar att det är medlemsstaterna som ska avgöra om en del av de medel som tillförs inom REACT-EU ska användas till Fead. Det är viktigt att medlemsstaternas möjlighet att utforma integrerade och långsiktiga åtgärder som fungerar i den nationella kontexten inte begränsas. I fråga om fattigdomsbekämpning är det viktigt att medlemsstaterna tar sitt ansvar för att bekämpa fattigdom. Regeringen anser att det är positivt att det i förslaget poängteras att insatser inom förordningen ska följa den övergripande principen om jämställdhet. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Jag anser att orden: Regeringen anser att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Det är viktigt att åtgärderna är tydligt tidsbegränsade. Nya insatser bör finansieras genom omprioriteringar. ska bytas ut mot: Regeringen ska verka för att satsningar ska ske för att ta EU ur krisen, i första hand genom att gemensamt låna till gemensamma investeringar för att ställa om och stärka den europeiska ekonomin. EIB bör i denna del vara ett verktyg som används i ökad utsträckning. Genom att EU gemensamt tar ansvar kan satsningar på klimat, digitalisering och konkurrenskraft komma på plats. Dessa satsningar bör ytterst godkännas av Kommissionen. Det är angeläget att alla länder känner att de själva bär ett stort och långsiktigt ansvar för sin ekonomiska återhämtning och utveckling. Självklart måste alla investeringar, lån och bidrag från EU vara beroende av att de reformer som den ekonomiska terminen anser nödvändiga också sjösätts samt att rättsstatens principer respekteras. Liberalerna ser att en framkomlig väg i denna del är att kommissionen helt tar ansvar över utbetalningar från EU-fonder som ska gå till länder som står under ett artikel 7-förfarande. Beaktat fördelningen mellan investeringar, lån och bidrag i kommissionens förslag bör regeringens position vara att verka för att en större del av återstartsfonden ska gå till EU-gemensamma investeringar. Att den svenska positionen, precis som antyds, inte kategoriskt ska utesluta nya egna medel som möjlig finansiering av återstartsfonden och för att minska ländernas medlemsavgifter till budgeten. Varje beslut om egna resurser måste bedömas, utvärderas och granskas fristående. Liberalerna ser exempelvis att en koldioxidskatt skulle vara både en viktig åtgärd för att nå klimatmålen och en möjlig intäktskälla för EU. Denna paragraf förklarades justerad. Statssekreterare , , med medarbetare informerade om kommissionens förslag om genomförande av kliniska prövningar med och tillhandahållande av humanläkemedel som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer och är avsedda att behandla eller förebygga covid-19, COM(2020) 261. Kommissionens förslag till och rådets förordning om genomförande av kliniska prövningar med och tillhandahållande av humanläkemedel som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer och är avsedda att behandla eller förebygga covid-19. Utskottet inledde subsidiaritetsprövning av COM(2020) 261. , särskild utredare, presenterade betänkandet God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19). Inkomna EU-dokument för 10–anmäldes. kanslichefen informerade kort om arbetsplanen. Utskottet beslutade att nästa sammanträde ska äga rum . till protokoll 2019/20:61 Acko Ankarberg (KD), ordf. (S), vice ordf. Per Ramhorn (SD) Noria Manouchi (M) Per Lodenius (C) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande