uprotokoll · H8A1MJU16p · 2020-12-01 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANRÄDE 2020/21:16 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet beslutade att tillåta följande ordinarie ledamöter och suppleanter att vara uppkopplade via videolänk: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (SD), (C), (SD), (KD), (L), (C), (V) och (C). Fråga om medgivande till deltagande på distans för tjänsteman Utskottet beslutade att en tjänsteman vid fick delta på distans under punkten 3. Kommissionens förslag om ändring av och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av om tillämpning av bestämmelserna i Utskottet överlade med statssekreterare som tillsammans med sina medarbetare vid deltog via videolänk. Underlaget utgjordes av kommissionens förslag om ändring av förordning om tillämpning av bestämmelserna i (COM(2020) 642) och överläggningspromemoria (dnr 555-2020/21). Statssekreterare , , med medarbetare redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggnings-promemorian (bilaga 2). Ledamöterna från M, SD, C och KD enades om följande utformning av ståndpunkten: För är det viktigt att EU och dess medlemsstater efterlever sina internationella åtaganden. Århuskonventionen syftar till att ge allmänheten tillgång till information, möjlighet att delta i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Det är något som vi står bakom. nuvarande förslag innebär dock en utvidgning av konventionens ursprungliga intentioner. kan administrativ prövning bara begäras av åtgärder med individuell räckvidd, men kommer icke-statliga organisationer även att kunna begära omprövning av förvaltningsåtgärder med allmän räckvidd. Förslaget innebär också att hänvisningarna till miljörätten i förordningen ändras för att utvidga området för vilka beslut som en icke-statlig organisation har rätt att begära intern omprövning av. Det saknas en konsekvensutredning av ändringarna som föreslår. Men det finns uppenbara risker med förslaget. Dels för att icke-statliga aktörer lämnar samverkansprocesser och använder sina utökade möjligheter att ompröva förvaltningsåtgärder och dels att fler förvaltningsåtgärder omprövas, vilket leder till fler myndighetsprocesser vilka tar såväl tid som resurser i anspråk. Vi motsätter oss därför förslag. Om en förändring ska genomföras ska den föregås av en gedigen konsekvensanalys. bör verka för att säkerställa att förslaget till artikel inte går längre än vad som krävs enligt Århuskonventionen. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för den nya utformningen av regeringens ståndpunkt. S-, SD-, V-, L- och MP-ledamöterna anmälde avvikande ståndpunkter som framgår av bilaga 3. Utskottet justerade protokoll 2020/21:14 och 2020/21:15. genomförande av Agenda 2030 (MJU5y) Utskottet fortsatte behandlingen av proposition 2019/20:188 och motioner. Utskottet justerade yttrandet 2020/21:MJU5y. Kommissionens förslag om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 Utskottet fortsatte subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 652. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Information i vissa fiskefrågor Kanslichefen anmälde att Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna i och kommer att kallas till utskottet för att informera om olika frågeställningar rörande insjö- och skärgårdsfiske. Informationen planeras äga rum parallellt med beredningen av det fiskeripolitiska motionsbetänkandet. Fråga om information angående taxonomi (C) anmälde önskemål om information kring regeringens arbete med utkast till delegerad akt om taxonomi för miljömässigt hållbara investeringar taxonomi. Kanslichefen fick i uppdrag att undersöka hur andra utskott, främst FiU, hanterade kontakten med regeringen i denna fråga. På förslag av (KD) beslutade utskottet att kalla ansvarig utredare för för att informera utskottet om SOU 2020:73 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET § 2–3 § 4–6 (C), ordf (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Överläggning om kommissionens förslag om ändring av och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av om tillämpning av bestämmelserna i Preliminär svensk ståndpunkt: För är det viktigt att EU och dess medlemsstater efterlever sina internationella åtaganden. Förslaget avser ändringar i Århusförordningen som anses nödvändiga för att efterleva . Regeringen är därför positiv till att kommissionen har lagt fram förslaget till ändring av Århusförordningen. Regeringen anser det angeläget att kommissionen följer upp kommitténs ställningstagande i ärendet ACCC/C/2008/32. Det är regeringens preliminära bedömning att genomförandet av förslaget och de prioriterade åtgärdsområden som kommissionen presenterade i meddelandet tillsammans är nödvändigt, men också tillräckligt för att EU ska anses efterleva konventionen på de områden som lyfts av i ärendet ACCC/C/2008/32. Mot denna bakgrund välkomnar regeringen kommissionens förslag till ändring av Århusförordningen som syftar till att förbättra genomförandet av Århuskonventionen. bör dock verka för att säkerställa att förslaget till artikel ) inte går längre än vad som krävs enligt Århuskonventionen. § 3 Kommissionens förslag om ändring av och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av om tillämpning av bestämmelserna i S- och MP-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Socialdemokraterna och vidhåller regeringens ursprungliga formulering av ståndpunkten. SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: ställer sig bakom den uppkomna majoritetens skrivning, men vill lämna en avvikande mening för följande frågor som vi uppfattar inte säkert täcks av vare sig regeringens förslag till svensk position som majoritetens skrivning. Århuskonventionen syftar till att ge medborgarna insyn, deltagande i beslutsprocessen och rättslig prövning. Detta är positivt, i synnerhet att insyn ges, men därmed är det helt avgörande att se till att Århuskonventionen inte missbrukas och att den följer det ursprungliga syftet. Särskilt viktigt att uppmärksamma är att Århuskonventionen riktar sig till medborgarna. Organisationer som företräder medborgarna kan göra så om de uppfyller vissa villkor, men är då endast verktyg i sammanhanget. Vi anser att det bör ställas fler krav på organisationerna inom EU för att de ska anses företräda allmänheten, på liknande sätt som har infört i nationell lagstiftning, för att bättre uppfylla Århuskonventionens syfte. Dessutom är alla medborgare beroende av andra hållbarhetsdimensioner och målkonflikter är vanligt förekommande, inte minst mellan miljöåtgärder och ekonomisk konkurrenskraft. Det ligger alltså i medborgarnas intresse att miljöbesluten blir så bra som möjligt, inte för svaga och inte för långtgående. Man kan inte utgå från ett antagande att EU:s institutioner antingen fattar optimala beslut eller beslut där man inte har beaktat miljöintressen fullt ut. Det finns givetvis även, och kommer alltid att finnas, beslut där man istället har beaktat intressen som konkurrerar med miljöintresset alltför lite. Vi anser därför att det ska ingå i position att driva de tre följande frågorna: En begränsning bör införas för upprepade överklaganden. Följande tillägg bör göras till minimikraven på organisationer för att de ska sägas företräda allmänheten: Det ska finnas ett krav på minsta antal medlemmar. Organisationerna ska ha en mekanism för att fånga upp medlemmarnas åsikter. Organisationer som företräder företag bör få motsvarande överklaganderätt. Detsamma bör gälla andra organisationer som organiserar medborgare och som berörs av miljöbeslut utan att vara en miljöorganisation. anser att bör motsätta sig all ytterligare utvidgning av Århuskonventionen. Om de föreslagna ändringarna ovan inte genomförs ger Århusförordningen förtur till miljöperspektivet i så kallade miljöfrågor. Detta skapar en obalans, när miljöaspekter ska vägas mot olika andra samhällsnyttor, såsom arbetstillfällen, landsbygdsutveckling eller energiproduktion. Dessutom anser vi att Århuskonventionen generellt skapar svårigheter för näringslivet på landsbygden, där nya verksamheter riskerar att förhalas, försenas och ibland aldrig komma igång på grund av utdragna tillståndsprocesser. Därtill anser vi att lagar och regler ska hanteras av församlingar och myndigheter under kontroll av landets demokratiska institutioner snarare än av intresseorganisationer utan direkt koppling till berörda fall. V-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: För är det viktigt att Århuskonventionen och dess intentioner värnas. Allmänhetens möjlighet till deltagande i beslutsprocesser i olika miljöfrågor ser väldigt olika ut runt om i och på platser rapporteras om hot mot miljörörelser som driver miljöarbete. När en analys nu gjorts som visar att EU inte lever upp till konventionens intentioner är det viktigt att åtgärder vidtas så detta sker. Därför ser vi att kommissionens förslag istället behöver skärpas ytterligare för att säkra att EU:s institutioner följer konventionens regler om tillgång till rättslig prövning. menar att regeringens ståndpunkt inför förhandlingarna bör omfatta att stödja de ändå positiva förslag på ändringar som kommissionen lagt fram för förbättrad implementering av Århuskonventionen på EU-nivå. Kommissionens förslag att utöka de icke-statliga organisationernas möjligheter att begära administrativ prövning som med förslaget på svensk ståndpunkt ska gå emot menar är avgörande eftersom förordningen nu endast omfattar förvaltningsåtgärder med individuella räckvidd, något som pekats ut som ett av de största hindren för civilsamhället som vill få förvaltningsåtgärder prövade på EU-nivå. Därför bör regeringen i den svenska ståndpunkten ange medhåll för kommissionens förslag. Förslagen om förbättrad implementering kommer upp till förhandling utifrån att EU inte anses leva upp till konventionens riktlinjer. bland annat pekar på att civilsamhället inte har den möjlighet att åstadkomma rättslig prövning som konventionen föreskriver. För är det viktigt att i sin ståndpunkt inte uttalar en misstro till civilsamhället och deras vilja att agera inom de samverkansprocesser som finns. Det är också viktigt att i sin ståndpunkt inte uttrycker rädsla för den öppenhet och transparens som Århuskonventionen står för. Därför anser att regeringen ska välkomna kommissionens förslag om att stärka Århusförordningen, inte motarbeta de förslag som lagts. L-ledamoten anmälde följande avvikande ståndpunkt: Liberalerna vidhåller regeringens ursprungliga formulering av ståndpunkten.