ku-anm · H8A1dnr781 · 2020-12-07 00:00:00 — Riksdagsledamot () Dnr 781-2020/21 Migrationsministerns hantering av två regeringsärenden om migration Asylinvandringen till har varit oproportioneligt hög även 2015. Antalet asylansökningar i uppgick till knappt 22 000. Det är det sjätte största asylmottagandet, sett både till andel och antal, av EU:s samtliga 27 medlemsstater. Det är också så många asylansökningar som registrerades i , och tillsammans. Enligt prognos väntas över 20 000 asylsökande till . Därutöver tillkommer invandring genom familjeåterförening. Det är sammantaget en asylinvandring på ohållbart höga nivåer, sett till mottagningskapacitet och integrationsförmåga. Det var mot den bakgrunden reserverade sig mot flera av den parlamentariskt sammansatta kommittén om migrationpolitikens () förslag i betänkandet "En långsiktigt hållbar migrationspolitik" som överlämnades till migrationsministern . Det stora problemet med förslag är att invandringen till skulle ligga kvar på samma höga nivå som - trots de uppenbara integrationsproblem vi står inför. Regeringens tillkommande förslag om en mer omfattande invandringspolitik Trots det har regeringen, i samband med att betänkande remitterades, valt att inleda ett antal parallella beredningsprocesser som syftar till att göra regelverket ännu mer generöst för framtida invandring till . Det finns anledning för att granska om regeringens beredning av de tillkommande förslagen, samt de konsekvensanalyser som gjorts med anledning av dessa, varit godtagbara. Det rör sig för det första om en 6 sidor lång promemoria "Krav på tidsbegränsade anställningars varaktighet för att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas enligt den tillfälliga lagen" som remitterades och där remissvaren skulle inkomma . I promemorian lämnas förslag som innebär sänkta krav för att få permanent uppehållstillstånd i synnerhet för de personer som omfattas av den s.k. gymnasielagen. I promemorians konsekvensavsnitt konstateras att "det är svårt att bedöma hur många personer som kommer att beviljas permanent uppehållstillstånd till följd av den föreslagna förordningsändringen". Det kan vidare konstateras att förslagen överhuvudtaget inte remitterades till någon kommun. Det rör sig för det andra om en 24 sidor lång promemoria "Kompletterande promemoria till betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54)" som remitterades och där remissvaren ska inkomma . I promemorian föreslås bland annat en ny betydligt mer generös humanitär skyddsgrund samt ökade möjligheter till anhöriginvandring. I promemorians konsekvensavsnitt konstateras att förslagen kommer "medföra att fler personer beviljas uppehållstillstånd" jämfört med förslag. Med hänvisning till att regelverket totalt sett inte blir mer generöst än vad som gällde före åtstramningarna görs ingen ytterligare konsekvensanalys. Beredningskravet i regeringsformen är inte uppfyllt Av 7 kap. 2 § regeringsformen följer det s.k. beredningskravet som innebär att regeringen vid beredningen av ärenden ska inhämta upplysningar och yttranden från berörda myndigheter, kommuner samt andra sammanslutningar och enskilda. I Statsrådsberedningens skrift (Ds 1997:1) beskrivs beredningskravet ytterligare. Där framgår bland annat att remisstiden normalt ska vara , men att det förekommer att särskilda skäl påkallar en förkortad remisstid. Det rör sig dock om undantagssituationer, till exempel när befinner sig i en krissituation (jfr betänkande 2018/19:KU20). har bland annat framhållit att remisstiderna bör vara så "väl tilltagna att remissinstanserna ges en reell möjlighet att överväga förslagen" (se uttalanden i betänkandena /19:KU20 och 2017/18:KU9). Att regeringen har dålig framförhållning utgör inte ett skäl för kortad remisstid. Det saknas, såvitt framkommit, några andra skäl för att de kompletterande förslag som regeringen lagt fram inte ska remitteras på sedvanligt sätt. I sammanhanget kan också påpekas att förslag som berör kommuner i regel bör remitteras just med kommuner (jfr 7 kap. 2 § regeringsformen). Kravet på konsekvensanalys är inte uppfyllt Migrationspolitiken och dess utfall påverkar många myndigheter, kommuner och enskilda. Därför är det extra viktigt med väl genomförda konskensanalyser inför migrationspolitiska beslut. har i en granskning (RiR 2017:25) understrukit behov av "ekonomiska analyser, trovärdiga skattningar av antalet asylsökande samt beskrivningar av hur förslagen påverkar människor, myndigheter, kommuner och landsting". Med anledning av sin granskning rekommenderade att utveckla kvaliteten i konsekvensanalyserna. Något som regeringen ställt sig bakom (Skr. 2017/18:125). Konsekvensanalyserna i de tillkommande förslag som regeringen remitterat är mycket kortfattade och saknar substans. Varken de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna eller någon skattning av hur förslagen påverkar antalet asylsökande analyseras. Det leder bland annat till att remissinstanserna ges sämre möjlighet att lämna kvalificerade synpunkter samt försvårar för de som berörs av förslagen att förbereda sig. bör granska regeringens tillkommande förslag Mot bakgrund av ovanstående begär jag att granskar regeringens och i synnerhet migrationsminister hantering av ovan angivna ärenden.