uprotokoll · H8A1MJU2p · 2020-09-17 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2020/21:2 Fråga om medgivande till deltagande på distans Utskottet beslutade att tillåta följande ordinarie ledamöter och suppleanter att vara uppkopplade via videolänk: (MP), (M), (S), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), Kopparklint (M), (SD), (SD), (KD), (MP), (C) och (C). Denna paragraf förklarades justerad. Kommissionens meddelande Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem Utskottet överlade med landsbygdsminister , som tillsammans med sina medarbetare vid deltog via videolänk. Underlaget utgjordes av kommissionens meddelande om en strategi från jord till bord (COM(2020) 381) och överläggnings-promemoria (dnr 104-2020/21). Landsbygdsministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med överläggningspromemorian (bilaga 2). SD-ledamöterna anmälde en avvikande ståndpunkt som framgår av bilaga 3. Landsbygdsminister med medarbetare lämnade information inför Jordbruks- och fiskerådet . Information om fiskerikontroll och spårbarhet Denna punkt flyttades fram . Information om avslutat kroatiskt och nytt tyskt ordförandeskap Denna punkt flyttades fram . Utskottet justerade protokoll 2019/20:48. Kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen Utskottet upptog till behandling subsidiaritetsprövningen av COM(2020) 483. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. EU-dokument enligt bilaga 4 anmäldes och föranledde ingen vidare åtgärd. Denna paragraf förklarades justerad. En inkommen skrivelse enligt bilaga 5 anmäldes och lades till handlingarna. Kanslichefen anmälde att information i utskottet kommer att ske enligt följande: Miljömålsberedningen om sitt arbete och om arbetet med att förhindra spridning av afrikansk svinpest m.m. . Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (C), ordf., tjl. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. (C), vik. Kopparklint (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver varit närvarande Överläggning om kommissionens meddelande om en från jord till bord-strategi Förslag till svenska ståndpunkter: Livsmedelsproduktion har en betydande roll att spela i övergången till ett hållbart samhälle. Regeringen välkomnar därför kommissionens initiativ till en strategi för ett hållbart livsmedelssystem inom ramen för den gröna givens målsättning. EU bör sträva efter ett hållbart livsmedelssystem som håller hög standard och tar hänsyn till miljö, inklusive biologisk mångfald, klimat, människors hälsa, djurhälsa och djurvälfärd och ansvarsfull användning av antibiotika och bidrar till en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Regeringen välkomnar att hållbarhet ska främjas i det globala perspektivet, i linje med målen för denna strategi, FN:s mål för hållbar utveckling och våra åtaganden under parisavtalet. En viktig utgångspunkt i arbetet är den svenska livsmedelsstrategin där målet är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Regeringen anser att strategin bör bidra till att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringarna genom att minska sårbarheter och ta tillvara möjligheter, vilket i sin tur bidrar till en hållbar livsmedelsproduktion. Regeringen anser att ett balanserat och integrerat förhållningssätt till hållbarhetens ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner är centralt. Arbetet bör utgå från nationella förutsättningar och bör genomföras i ordinarie nationella processer. I förslaget finns det flera siffersatta mål. Det är viktigt att kommissionen redovisar konsekvensanalyser som en del av det fortsatta arbetet. Effekterna för ett enskilt land av siffersatta mål beror av hur dessa utformas. Om målet utgår från en genomsnittlig nivå inom EU, kan det leda till mer likartade konkurrensvillkor om länder med hög förbrukning av antibiotika, kemiska växtskyddsmedel och växtnäring får ett större beting att minska sin förbrukning. Om varje land däremot ska minska sin användning enligt siffersatta mål så blir utmaningarna större för länder som till exempel som redan ligger lägst inom EU i antibiotikaförbrukning till produktionsdjuren, och har en låg användning av kemiska växtskyddsmedel och av växtnäring. Regeringen stöder en inriktning att överanvändningen av insatsmedel minskar på EU-nivå så att framför allt länder med hög förbrukning och låg effektivitet sänker sin användning. EU bör sträva mot en ansvarsfull användning av insatsmedel i alla medlemsländer i syfte att skydda människors hälsa och miljön samt bidra till en ökad livsmedelsförsörjning. En viktig del i EU:s gröna giv och i är ansvarsfullt nyttjande av naturresurser som möjliggör ett hållbart och aktivt jord- och skogsbruk. En överanvändning av växtskyddsmedel och växtnäring leder till försämringar i naturmiljön. Regeringen anser att principerna för siffersatta mål behöver klarläggas och att det ska finnas en flexibilitet mellan medlemsländerna. Principen för fördelning mellan medlemsländer behöver vara lika konkurrensvillkor och erbjuda flexibilitet. Regeringen anser att varje medlemslands utgångspunkt behöver tas i beaktande. Innovationer behövs så att produktiviteten kan utvecklas. Enskilda medlemsstaters utgångspunkt kan vara mycket olika och samma siffersatta målsättning för alla kan medföra relativ liten effekt i de länder som ligger i framkant. Länder med hög förbrukning och låg effektivitet behöver sänka sin användning mest, då det ger störst miljö- och klimatnytta i förhållande till kostnaderna. Med utgångspunkt i det svenska generationsmålet för miljöpolitiken anser regeringen att det är viktigt att strategin genomförs utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför EU:s gränser. Växters sundhet och växtförädling Regeringen välkomnar en ökande ambitionsnivå för växters sundhet. Regeringen anser att nya växtförädlingstekniker innebär stora möjligheter att anpassa växterna till våra behov. Därmed bör nya tekniska metoder och innovationer utnyttjas och uppmuntras för att säkerställa tillgång till lokala och regionala växtsorter samt för att bidra till största möjliga nyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Importreglerna måste vara motiverade av växtskyddsskäl och inte leda till handelshinder. Regeringen stöder en ökad miljö- och klimatambition i GJP och välkomnar kommissionens stöd för en öronmärkning av medel för miljöprogram i pelare 1, eftersom det ger ökad andel av medel på EU-nivå för riktade åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att de obligatoriska villkoren (konditionalitet) utformas så att de blir effektiva och ger hög miljönytta i förhållande till kostnaderna. Regeringen anser att det är viktigt att subsidiariteten är en huvudprincip, även vad gäller de rekommendationer som kommissionen, i linje med F2F, ska ge till medlemsstaterna som en del av arbetet med de strategiska planerna. Regeringen anser att obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark behöver kunna anpassas till lokala och regionala förhållanden. I områden med ett varierat landskap med såväl jordbruk som skogsbruk, är behovet mindre än det är i slättområden med liten variation. områden bidrar förekomsten och brukandet av jordbruksmarken till ökad biodiversitet. Här kan ett krav på avsättning av jordbruksmark vara kontraproduktivt om det inte går att kombinera med aktivt brukande. Principerna för vad som ska räknas in i ett mål om avsättning av mark Vad gäller obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark behöver konsekvenserna analyseras och kunna anpassas till lokala och regionala förhållanden för att adekvat kunna bidra till målet om ökad biologisk mångfald. Regeringen anser att fokus för strategin bör ligga på utveckling av sektorn och är positiv till kommissionens förslag om att utveckla en certifiering och stödja affärsmodeller för kolinlagring i jordbruksmark. Regeringen anser att bevarande och restaurering av sänkor kan vara en effektiv klimatåtgärd som detta inte får hindra ett aktivt och hållbart jord- och skogsbruk i syfte att bidra till långsiktig och hållbar ökad produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Regeringen anser att det är viktigt att marknadsorienteringen av GJP bibehålls. Regeringen är därför skeptisk till kommissionens förslag om att öka omfattningen av krisåtgärder för livsmedelssystemen, då det kan riskera att ingripa i marknadens funktion och prissättning. Marknadsorienteringen av GJP har visat sig ändamålsenlig för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelssäkerheten. Många av de föreslagna lagstiftningspaketen berör indirekt aktörer i livsmedelskedjan. Det är därför viktigt att lyfta fram konkurrenskraftsaspekterna, särskilt för små och medelstora företag, på kort och lång sikt, samt möjligheten att utveckla nya innovativa och klimatsmarta livsmedelsprodukter (t.ex. från vattenbruk). Det finns även olika aspekter kring kommissionens rekommendationer för hur medlemsstaterna ska uppfylla de nio särskilda målen i GJP genom åtgärder inom GJP och vilken legal roll rekommendationerna för godkännandet av planen har. är regeringen i grunden positiv till den öppna dialog som kommissionen bjudit in till för att diskutera dessa frågor och ser möjligheter i det stöd som rekommendationerna kan bidra med. Det är viktigt att arbetet med rekommendationer och nationella mål sker öppet och med insyn från olika aktörer och att det ges en möjlighet att se såväl den samlade effekten som insatser från respektive medlemsstat. Regeringen anser att det är viktigt att de mål och regelverk som utvecklas under F2F blir effektiva och proportionerliga samt icke-diskriminerande, vilket också gäller i det internationella perspektivet, och så pass flexibla att ny kunskap och nya innovationer kan komma till användning . Det är viktigt att målen i F2F på ett samstämmigt sätt bidrar till den gröna givens övergripande målsättning. Regeringen instämmer i att tillgången till tydlig information gör det lättare för konsumenter att välja hälsosamma och hållbara livsmedel. Regeringen ser positivt på kommissionens ambition att utveckla nya och vidareutveckla befintliga verktyg vad gäller konsumentinformation för att främja en hållbar Det gäller bland annat konsumenternas möjligheter att göra medvetna och hållbara val, t.ex. avseende djurhållning, miljö och klimat. Regeringen ser därför positivt på att kommissionen avser att överväga alternativ för djurskyddsmärkning för att bättre kunna överföra värdet genom livsmedelskedjan. Regeringen ser även positivt på FOPNL och vill särskilt framhålla den nordiska märkningen Nyckelhålet. Det är viktigt att en framsidesmärkning tar hänsyn till regionala skillnader i matvanor och hälsoutmaningar samt att den vilar på vetenskaplig grund. Därför bör märkningen vara frivillig och inte obligatorisk. Regeringen välkomnar även att kommissionen har beslutat att man ska föreslå rättsligt bindande mål för minskning av livsmedelsavfallet i EU. § 2 Kommissionens meddelande Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Kommentarer till av regeringen föreslagna position. Nuvarande skrivning i positionen bör skärpas. Uttrycket att det blir utmaningar för som har EU:s lägsta antibiotikaförbrukning att minska förbrukningen i linje med det siffersatta målet reflekterar inte konsekvensernas storlek. Skrivningen kan uppfattas som att vi bara måste anstränga oss lite mer. Saken är den att redan har pressat sin antibiotikaförbrukning och troligen ligger vid en gräns där ytterligare minskning skulle få negativa effekter för djurhälsan. Vi Sverigedemokrater vill att position ska nämna att djurhälsan kan komma att försämras i det beskrivna scenariot. En god politik ska enligt vår mening kunna väga av alla värden. Om de siffersatta målen blir bindande kommer avvägningar att bli svårare att göra. Intentionen i EU:s och arbete syns vara att minska överanvändning av växtskyddsmedel och gödselmedel. Det är en god ambition, men för ett eller flera av dessa mål kan kommande konsekvensanalyser som har aviserat att visa att överanvändningen är mycket mindre än den procentsats som föreslagits av . I det fallet kommer en minskning att gå ut över produktiviteten om man inte lyckas utveckla ny teknik eller metoder. För att bibehålla produktiviteten eller att kunna väga produktivitet mot minskning av växtskyddsmedel eller gödselmedel kan inte de nuvarande siffersatta målen bli bindande. Konsekvensanalyserna blir i annat fall inte underlag för beslut utan bara information som beskriver de konsekvenser som kommer att följa av målen. Alternativt kan man i andra hand justera ned de siffersatta målen till den överanvändning som man har upptäckt i konsekvensanalyserna, men då driver man inte nödvändigtvis på den positiva teknikutvecklingen. Vi vill att ska driva att de siffersatta målen inte ska bli bindande. Obligatoriskt krav på avsättning av jordbruksmark för ekologisk produktion Ett obligatoriskt krav på avsättning av jordbruksmark för ekologisk produktion kan bli problematiskt om kravet inte följer marknadens efterfrågan. Ett stöd av kravet gör att föreslagna position avviker från huvudinriktningen om marknadsorientering. Åtgärder kan förmå jordbrukare att ställa om till ekologisk produktion utan att efterfrågan ökar eller så kan efterfrågan sjunka . Om så, kan jordbrukare bli inlåsta i ett produktionssystem med högre relativa omkostnader utan att kunna få betalt för mervärdet. Då är det bättre att utveckla produktiviteten i ekologisk produktion och att arbeta för att få marknaden för ekologiska produkter att fungera bättre. Man kan även skapa ökad efterfrågan av ekologiska produkter genom offentlig upphandling om man bedömer att pengar finns, men då är det viktigt att i första hand kräva lokalproducerade produkter, annars främjar man import istället. Vi vill att obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark inte ska ställas. Märkning för hållbara livsmedel Vi vill utvidga märkningen av hållbara livsmedel med information som motverkar spridning av smittsamma djursjukdomar. Den afrikanska svinpesten har kommit till . Man tror att spridningen till kom med matrester från ett område där svinpesten redan fanns. Oförstånd är den troliga orsaken. Något som skulle bidra mycket till livsmedlens hållbarhet är om spridning av denna svinpest och andra framtida sjukdomar kunde hejdas. Därför vill vi att ska lyfta möjligheten att märka relevanta livsmedelsprodukter med information till konsumenten om vad den ska undvika för att inte sprida smittsamma djursjukdomar, när nu märkning och hållbarhet diskuteras. Vi vill att ska lyfta möjligheten att märka relevanta livsmedelsprodukter med information till konsumenten om vad den ska undvika för att inte sprida smittsamma djursjukdomar. Till MJU inkomna EU-dokument m.m. - (Kommissionens utkast till lagförslag och andra meddelanden från kommissionen inklusive det förberedande arbetet till lagförslag såsom grön- och vitböcker, rapporter m.m.) COM(2020) 387 RAPPORT från kommissionen till och rådet TRETTONDE ekonomiska RAPPORTEN från kommissionen till och rådet OM Europeiska JORDBRUKSFONDEN FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (EJFLU) BUDGETÅRET 2019 COM(2020) 431 Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) 2019/2236 av om fastställande av de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är tillämpliga i och COM(2020) 434 Förslag till rådets beslut om godkännande av ändringarna av överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av genom olja och andra skadliga ämnen () beträffande utvidgning av dess materiella och geografiska tillämpningsområde COM(2020) 436 Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i och om ändring av förordning (EU) 2020/123 vad gäller vissa fiskemöjligheter i andra vatten COM(2020) 438 Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar under partsmöten för avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala COM(2020) 475 RAPPORT från kommissionen till och rådet trettonde ekonomiska rapporten från kommissionen till och rådet om Europeiska garantifonden för jordbruket SWD(2020) 168 COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT Accompanying the document REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL 13th FINANCIAL REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the EUROPEAN AGRICULTURAL GUARANTEE FUND 2019 FINANCIAL YEAR COM(2020) 483 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2018/848 om ekologisk produktion vad gäller datumet för tillämpning och vissa andra datum som anges i den förordningen COM(2020) 488 Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar inom ramen för konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten vad gäller den ansökan om anslutning till konventionen som lämnats in av och om upphävande av rådets beslut (EU) 2019/510 COM(2020) 489 Förslag till rådets GENOMFÖRANDEbeslut om bemyndigande av att för egen räkning ge sitt samtycke till att vara bundet av vissa internationellt avtal som ska tillämpas på området för unionens gemensamma fiskeripolitik. COM(2020) 492 RAPPORT från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Tionde rapporten om situationen för genomförandet och programmen för genomförande (i enlighet med artikel 17) av rådets direktiv /271/EEG om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse SWD(2020) 145 COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT Accompanying the document REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Tenth report on the implementation status and programmes for implementation (as required by Article 17 of Council Directive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment) C-dokument för kännedom. (Handlingar som rör rättsakter från kommissionens eget ansvarsområde, bl.a. genomförandeakter och delegerade akter som lämnats till rådet och parlamentet för kännedom). C(2020) 5802 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 20.8.2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 5824 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 20.8.2020 om månatliga utbetalningar från EGFJ för utgifter som verkställts av utbetalningsställen i medlemsstaterna C(2020) 5948 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den 27.8.2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 6199 KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT av den om ändring av bilagan till genomförandebeslut /709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater C(2020) 6226 Kommissionens svar på utlåtande /20:MJU17 Den europeiska gröna given Övriga överlämnade dokument som rör EU-arbetet för kännedom Rapport från informellt jordbruksministermöte i Översändande av dokument som antogs av . Setting up an Infrastructure for Spatial Information (INSPIRE) - Evaluation of the Directive Action plan for the development of EU organic production Evaluation of the impact of LEADER on balanced territorial development Samråd inom Havsfrågor och fiske och Jordbruk och landsbygds-utveckling Yttranden från andra nationella parlament ST 10604/20 Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL amending Regulation (EU) 2016/1628 as regards its transitional provisions in order to address the impact of COVID-19 crisis [8521/20 - COM(2020) 233 final] - Opinion on the application of the Principles of Subsidiarity and Proportionality- the Portuguese Parliament /Åberopande av rätt till jakt och fiske