uprotokoll · H7A1CU26p · 2020-04-02 00:00:00 — Dessutom kan en utökning av byggnadsarean för komplement-byggnader ha en viss positiv effekt för bostadsförsörjningen genom att större förråd och gäststugor m.m. möjliggör att det frigörs ytor i bostadshus för t.ex. andrahandsuthyrning. Den skillnad som finns i regleringen kan enligt utskottets mening skapa incitament för enskilda att i sin anmälan till påstå att det som ska byggas är ett komplementbostadshus och inte en komplementbyggnad. Det kan i sin tur medföra risk för merarbete för byggnadsnämnderna genom att de behöver pröva huruvida det rör sig om ett komplementbostadshus eller en komplementbyggnad. Det torde därför underlätta för byggnadsnämndernas handläggning om regelverket anger samma största tillåtna byggnadsarea för såväl komplementbyggnader som komplementbostadshus. Vidare innebär den nuvarande regleringen att det inte krävs bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett komplementbostadshus (9 kap. 4 a § andra stycket). En sådan ändring får göras endast med de begränsningar som anges i 9 kap. 4 a § första stycket. Det innebär att åtgärden kräver bygglov om det bostadshus som skapas tillsammans med övriga byggnader som uppförts får en större byggnadsarea än . Även detta talar enligt utskottets mening för att byggnadsarean för båda åtgärderna bör vara densamma eftersom det i sådant fall är lättare att ändra t.ex. ett förråd till ett komplementbostadshus. Som och regeringen konstaterat finns det bättre förutsättningar för god boendekvalitet om byggnads-arean för komplementbostadshus är jämfört med om den är . En utökning av byggnadsarean för komplementbyggnader kan således bidra till att fler komplementbyggnader om görs om till komplementbostadshus, vilket kan bidra till bostadsförsörjningen. När det gäller frågan om de rättsliga bristerna i regelverket och de risker som finns med konflikter med enskilda intressen står det klart att den nuvarande regleringen innebär att en granne som motsätter sig en bygglovsbefriad komplementbyggnad och anför omgivningspåverkan inte kan få sina invändningar prövade innan ett beslut om startbesked lämnats för åtgärden. Grannars rätt att överklaga beslut som kan påverka värdet på eller rådigheten över deras fastigheter avser en rätt till prövning av en civil rättighet i den mening som avses i , dvs. en sådan rättighet som grundar en rätt till domstolsprövning. Vidare finns det, som framhållits av , flera remissinstanser och regeringen, andra rättsliga brister som påverkar systemets rättssäkerhet och effektivitet. Utskottet delar således remissinstansernas och bedömning att det är angeläget att göra en helhetsöversyn av regleringen och åtgärda påtalade brister och regelkonflikter. Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att göra en bred och systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Utredningen ska bl.a. överväga när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika åtgärder. Den ska också ta ställning till i vilken utsträckning som beslut på området bör kunna överklagas till domstol med utgångspunkt i krav på rätt till domstolsprövning, och vid behov föreslå lagändringar. Uppdraget ska redovisas senast . Utskottet utgår från att regeringen återkommer med förslag på nödvändiga lagändringar . Vid en samlad bedömning anser utskottet att övervägande skäl talar för att en motsvarande utökning av den största tillåtna byggnadsarean som genomförts för komplementbostadshusen även bör göras för komplement-byggnaderna. Det gör systemet enklare och mer förutsebart för enskilda, branschen och byggnadsnämnderna samt bidrar till ökad valfrihet för enskilda. Det bidrar även till att underlätta för byggnadsnämndernas handläggning, bl.a. genom att minska den arbetsbörda som kan uppstå på grund av att nämnderna behöver pröva huruvida det rör sig om ett komplementbostadshus eller en komplementbyggnad. Åtgärden kan även i någon utsträckning ha positiva effekter på bostadsförsörjningen. Utökningen är, som regeringen framhållit när det gäller komplementbostadshusen, av begränsad omfattning. Eftersom ändringen innebär att byggnadsarean för komplementbyggnader utökas på motsvarande sätt som för komplementbostadshus torde den inte innebära några större konsekvenser för enskilda eller för allmänna intressen. Att det dröjer ytterligare innan översynen av regleringen är genomförd, och bristerna åtgärdade, bör inte hindra en utökning för komplementbyggnaderna. Som också regeringen anfört i propositionen kan berörda med stöd av rättspraxis överklaga ett positivt startbesked för att få sina enskilda intressen prövade. föreslår, förutom en utökning av byggnadsarean, att byggnadsarean för komplementbostadshus och komplementbyggnader ska samordnas med en sådan tillbyggnad om som är undantagen från kravet på bygglov enligt 9 kap. 4 b § första stycket 1 PBL. Enligt bör byggnadsarean för åtgärderna, om de kombineras, tillsammans inte få överstiga . Frågan om en begränsande samordning kan visserligen enligt utskottets mening få en viss utökad aktualitet vid en utökning av byggnadsarean för komplement-byggnader. Utskottet delar dock den bedömning som görs av regeringen och flera av remissinstanserna, bl.a. i och flera kommuner, att en sådan samordning skulle bli svår att tillämpa och förklara för allmänheten. Mot denna bakgrund bör detta förslag inte införas. Utskottets förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Utskottets bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Rapportens förslag och bedömning: Varken förslag eller bedömningar redovisas avseende tidpunkten för ikraftträdande respektive behovet av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna har inte framfört några synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande eller behovet av övergångsbestämmelser. Skälen för utskottets förslag och bedömning: Den föreslagna regleringen bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Bestämmelsen bör bli generellt tillämplig när den träder i kraft. Det finns därför inte något behov av övergångsbestämmelser. Den som vid lagens ikraftträdande har ett pågående ärende om bygglov för uppförande av en byggnad som omfattas av förslaget kan välja att låta den processen fortgå, och invänta ett beslut, eller återkalla sin ansökan och i stället lämna in en anmälan som avser åtgärden. Den som har lämnat in en anmälan om en mindre byggnad än vad förslaget medger kan välja att återkalla sin anmälan och lämna in en ny. 6.1 Konsekvenser för staten Förslaget bedöms ha begränsad påverkan på de nationella kulturmiljömålen, generationsmålet, miljökvalitetsmålen, främst God bebyggd miljö, och det nationella målet för arkitektur, form och design. Förslaget bedöms även få liten påverkan på allmänna intressen såsom kulturmiljövärden och Försvarsmaktens intressen eftersom förslaget gäller uppförande av komplementbyggnader och krav på bygglov fortfarande kommer att gälla inom särskilt värdefulla miljöer samt inom eller i anslutning till områden som är av riksintresse för totalförsvaret, om det är fråga om flygplatser och övnings- och skjutfält. Nödvändiga väglednings-, kompetens- och informationsinsatser bedöms rymmas inom grunduppdrag och inom ramen för regeringsuppdraget om att myndigheten ska bidra till att skapa en enhetlig och effektiv tillämpning av PBL i hela landet (N2016/07801/PBB). har bedömt att förslaget inte medför några större konsekvenser för domstolarna, vilket ifrågasätts av bl.a. (mark- och miljödomstolen). Enligt domstolen kan förslaget innebära en urholkning av detaljplanesystemet och leda till granntvister och till att mål om tillsyn eller överklagande av startbesked kan öka. Utskottet bedömer att förslaget medför endast en marginell ökning av antalet mål om överklagande av startbesked i domstolarna eftersom det avser en mindre utökning med . Sammanfattningsvis bedöms konsekvenserna av förslaget för statens del vara små. 6.2 Konsekvenser för kommuner Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. pekar bl.a. på att många och relativt omfattande åtgärder som får strida mot planbestämmelser innebär att det s.k. kommunala planmonopolet urholkas, vilket gör det svårare för kommunerna att styra över bebyggelseutvecklingen och förutse påverkan på bl.a. arkitektur, infrastruktur och andra samhällsfunktioner. Detta kan även anses innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Det kan konstateras att förslaget innebär att den maximala byggnadsarean för komplementbyggnader utökas med . Övriga regler för komplementbyggnader, som på olika sätt kan sägas röra den kommunala självstyrelsen, påverkas inte. Med hänsyn till detta bedömer utskottet att förslaget endast får en marginell ytterligare konsekvens för det kommunala planmonopolet. Eftersom syftet främst är att förenkla reglerna för komplement-bostadshus och komplementbyggnader genom en enhetlig största byggnadsarea anser utskottet att syftet inte heller kan åstadkommas på ett sätt som är mindre ingripande för den kommunala självstyrelsen. Mot denna bakgrund gör utskottet bedömningen att förslaget utgör ett proportionerligt och berättigat ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Genom att samma byggnadsarea införs för komplementbyggnader som för komplementbostadshus och genom att ingen begränsande samordning införs bedömer utskottet att förslaget kommer att underlätta vid kommunernas handläggning och informationsgivning. Förslaget kan emellertid innebära att fler vill uppföra komplementbyggnader, vilket innebär att byggnadsnämnderna får ett ökat antal anmälningar. Ökningen bedöms dock bli liten, eftersom det rör sig om en begränsad justering av ett befintligt regelverk. Det är dock tänkbart att det i ett inledande skede med nya regler kan uppstå ett högre söktryck. bedöms det dock som sannolikt att antalet ärenden kommer att plana ut. PBL ger kommunerna rätt att ta ut avgifter så att kommunen kan täcka kostnaderna för alla åtgärder som normalt ingår i ärenden om anmälan. En större ökning av antalet anmälningsärenden av mer komplex natur skulle kunna leda till att enskilda kommuner får svårt att uppfylla lagkravet på att handlägga anmälningsärenden , vilket i sin tur kan medföra krav på reducerad avgift för anmälan och därmed ekonomiska konsekvenser för kommunen. Sådana konsekvenser bör dock bli mindre vanliga mot bakgrund av den ovanstående bedömningen av ökningen av antalet ärenden, och eftersom kommunen har rätt att förlänga tidsfristen en gång med högst om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet. Om fler och större byggnader uppförs kan det medföra en större påverkan på omgivningens intressen, bl.a. när det gäller utsikt och insyn för närboende. Dessa intressen kan enskilda med stöd av rättspraxis framföra och få prövade inom ramen för ett överklagande av det startbesked som byggnadsnämnderna ger. Tillsynsärendena bedöms därmed inte öka med anledning av förslaget. Behovet av kompetens för att bedöma påverkan på stadsmiljön kan dock komma att öka i takt med att fler och större byggnader uppförs. Om fler personer vill uppföra sådana byggnader som omfattas av förslaget innebär det, som bl.a. SKR konstaterar, även ett ökat rådgivningsbehov som byggnadsnämnderna behöver möta. Möjligheten att uppföra komplementbyggnader inom bebyggelseområden som bedöms som särskilt värdefulla kommer även fortsättningsvis att prövas genom ett bygglovsförfarande. För att skiljelinjen mellan de byggnader som kräver bygglov och de som inte gör det ska vara tydlig och tillämpbar krävs att kommunerna inventerar och tillhandahåller underlag som redovisar vilka områden inom kommunen som anses särskilt värdefulla. I detta avseende innebär förslaget ingen förändring jämfört med nuvarande regelverk. Sammanfattningsvis bedöms konsekvenserna för kommunernas del vara av begränsad omfattning och endast medföra marginella kostnadsökningar. Företag som tillverkar, säljer eller utför arbeten med komplementbyggnader berörs av förslaget. Förslaget kan komma att öka efterfrågan på dessa företagstjänster och produkter. Det kan därmed bli mer intressant att bygga, tillverka och sälja komplementbyggnader. Eftersom förslaget innebär att samma tillåtna maximala byggnadsarea föreskrivs för komplementbyggnader som för komplementbostads-hus kommer förslaget medföra att det blir tydligt och enkelt för företag vad regelverket innebär. I de fall företag agerar som byggherrar får förslaget samma konsekvenser som beskrivs för enskilda, vilka beskrivs nedan. 6.4 Konsekvenser för enskilda Förslaget får störst betydelse för den som vill uppföra en sådan större byggnad som omfattas av förslaget. Som framkommit är intresset för att bygga komplement-byggnader stort, och förslaget ger enskilda ökad valfrihet när det gäller att uppföra en komplementbyggnad eller komplementbostad eftersom den maximala byggnadsarean blir lika. Det kan även leda till att boendeyta som enskilda använder för förvaring i sina bostadshus frigörs om de bygger till förråd, vilket medför bättre boendekvalitet och att sådan yta kan hyras ut. Det kan dessutom i förlängningen medföra att fler komplementbyggnader görs om till komplementbostadshus. Förslaget medför därför positiva konsekvenser för enskilda som har behov av en större komplementbyggnad men i någon utsträckning också för enskilda som är i behov av en bostad. Andra enskilda kan också beröras av förslaget, t.ex. i egenskap av grannar. Den utökade byggnadsarean kan typiskt sett leda till större olägenheter för omgivningen, t.ex. i fråga om insyn, utsikt och värdeminskning. Om förslaget leder till att fler sådana byggnader uppförs ökar typiskt sett även antalet fall av upplevda olägenheter. Utskottet bedömer dock att förslaget, mot bakgrund av att åtgärden även fortsättningsvis kräver en anmälan till och att förslaget innebär en utökning av byggnadsarean med , endast i ett begränsat antal fall kan leda till fler och större olägenheter av väsentlig betydelse. Vissa remissinstanser, bl.a. i och kommun, anser att en utökning av byggnadsarean för komplementbyggnader kan medföra en viss risk för att regleringens ursprungliga syfte om att bidra till bostadsförsörjningen motverkas. Enligt utskottets uppfattning bör dock denna risk inte överdrivas. En enhetlig största byggnadsarea för komplementbostadshus och komplementbyggnader bör kunna leda till att valet av byggnadstyp i högre utsträckning styrs av faktiska behov. Den ändring som utskottet föreslår ska således inte motverka att enskilda uppför en byggnad i syfte att hyra ut den som bostad. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. Undantag för en- och tvåbostadshus inom och utanför detaljplan 4 a § Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än , har en taknockshöjd som inte överstiger , inte placeras närmare gränsen än , och i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från kravet på bygglov i 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 4. Enligt 2 § ställs det krav på bygglov för bl.a. nybyggnad och tillbyggnad. Från kravet på bygglov görs i kapitlet ett antal undantag. Enligt förevarande paragraf krävs det inte, trots det som anges i 2 §, bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en byggnad som avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en s.k. komplementbyggnad, t.ex. ett uthus eller garage. Undantaget gäller under vissa förutsättningar som anges i paragrafen. I andra punkten i första stycket anges vilken största byggnadsarea som ett komplementbostadshus och en komplementbyggnad får ha tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av förevarande paragraf för att vara undantagna från kravet på bygglov i 2 §. Enligt hittillsvarande lydelse, som trädde i kraft , är den största tillåtna byggnadsarean för komplementbostadshus medan den största tillåtna byggnadsarean för komplementbyggnader är . Bestämmelsen ändras så att även komplementbyggnader får ha en största byggnadsarea om . Till följd av ändringen får således en komplementbyggnad uppföras utan bygglov, om byggnaden tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av 4 a § inte har en större byggnadsarea än och övriga förutsättningar som anges i paragrafen föreligger. Även om åtgärderna inte kräver bygglov måste de anmälas och får inte påbörjas innan har gett ett startbesked (10 kap. 3 § samt 6 kap. 5 § första stycket 9 och 10 plan- och byggförordningen [2011:338]). Bilaga 1: Sammanfattning av , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (rapport 2018:17) Regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utöka byggnadsarean från 25,0 till 30,0 kvadratmeter för bygglovsbefriade komplement-byggnader och komplementbostadshus. I uppdraget har det ingått att genomföra en bred analys av frågan om domstolsprövning av de bygglovsbefriade åtgärder (s.k. Attefallsåtgärder) som infördes genom proposition 2013/14:127 och att utreda förutsättningarna för en sammanläggning och förenkling av bestämmelserna om bygglovsbefriade åtgärder för en- och tvåbostadshus enligt 9 kap. 4 a–4 e §§ PBL. analys visar att den nuvarande rättsliga regleringen av Attefallsåtgärder brister när det gäller rätten till domstolsprövning av civila rättigheter enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Av analysen framgår också att de mål och motiv som låg till grund för att införa lovbefrielse för Attefallsåtgärder uppnås endast i begränsad utsträckning. Lovbefrielsen har t.ex. i praktiken lett till förhållandevis få ytterligare faktiska bostäder. Under förutsättning att de nuvarande rättsliga bristerna i PBL åtgärdas anser att det finns förutsättningar att ändra den storleksmässiga begränsningen av lovbefriade komplementbostadshus och komplementbyggnader i 9 kap. 4 a § från 25,0 till 30,0 kvadratmeter. Det kan göra dem mer attraktiva att använda som bostad. Undantaget för komplementbostadshus och andra komplementbyggnader bör samordnas med undantaget för att göra en tillbyggnad enligt 9 kap. 4 b § på så sätt att de även fortsättningsvis tillsammans inte får överstiga . För att skapa en större enhetlighet mellan undantagen för Attefallsåtgärder föreslår också att bestämmelsen om tillbyggnader i 9 kap. 4 b § ska ändras till att gälla tillbyggnader om högst byggnadsarea i stället för bruttoarea. anser dessutom att grannemed-givanden ska vara skriftliga och bifogas anmälan och att det ska förtydligas att Attefallsåtgärder enbart avser kompletteringar till befintliga en- och tvåbostadshus. Utöver det som sammanfattas ovan behandlar rapporten även ändrad lovplikt för byte av färg och utvändiga material samt förenklingar av krav på anmälan. Bilaga 2: Rapportens lagförslag Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 4 a § ska ha följande lydelse. Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett befintligt en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som 1. avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, 2. tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än , 2. tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än , 3. tillsammans med en tillbyggnad enligt 4 b § första stycket 1 inte får en större byggnadsarea än , 3. har en taknockshöjd som inte överstiger , 4. inte placeras närmare gränsen än , och 5. i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . 4. har en taknockshöjd som inte överstiger , 5. inte placeras närmare gränsen än , och 6. i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs skriftligen medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. Bilaga 3: Förteckning över motionsförslag Motion väckt med anledning av proposition 2019/20:31 2019/20:3423 av m.fl. (M): 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) med ändringen att formuleringen ”i fråga om ett komplementbostadshus eller i fråga om en komplementbyggnad” utgår. Bilaga 4: Förteckning över remissinstanserna Efter remiss har yttranden över , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) inkommit från kommun, , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , Försvarsmakten, , Havs- och vattenmyndigheten, ombudsmän (), , Kulturmiljöfrämjandet, Kungl. Tekniska högskolan (KTH), Lantmäteriet, i , i , i , i , i , i , kommun, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, kommun, , kommun, , , Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes), Allmännyttiga Bostadsbolag (), , kommun, , kommun, (), , (Mark- och ), , Arkitekter, (tidigare Kommuner och Landsting), , (mark- och miljödomstolen), , , (mark- och miljödomstolen), Västarvet och . Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: , , , Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet (DHR), Faluns kommun, Fastighetsägarna , Funktionsrätt , , Föreningen och Byggnadsnämndssekreterare, Föreningen , kommun, kommun, , kommun, IQ samhällsbyggnad, , , , Kvinnors byggforum, Lika Unika, kommun, i , kommun, kommun, , (), kommun, ska leva, Samhällsbyggarna, kommun, läns landsting, Småkom, kommun, SPF Seniorerna, , , , Byggindustrier, , , , , , Trä- och möbelföretagen, , kommun, kommun, läns museum, och .