uprotokoll · H8A1MJU6p · 2020-10-15 00:00:00 — Givet beståndssituationen för vissa av bestånd och att fritidsfisket i betydande omfattning bidrar till fiskedödligheten anser regeringen att det finns ett mervärde i att reglera fritidsfisket av torsk i vissa områden i inom ramen för denna förordning. När det gäller kontroll och efterlevnad anser regeringen att regelefterlevnaden är ett viktigt element för att säkerställa ett hållbart fiske och att det ges lika villkor för fiskets aktörer genom att kontrollkraven uppfylls på ett likvärdigt sätt i medlemsstaterna. Regeringen anser således att det är angeläget att medlemsstaterna kommer till rätta med de fall av bristfällig regelefterlevnad som påträffas och stödjer att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen och EU:s fiskerikontrollmyndighet (EFCA) fortsätter sitt arbete i syfte att uppnå hållbart fiske. I linje med ovan angivna ståndpunkter stödjer regeringen preliminärt den övergripande inriktningen i kommissionens förslag, men anser dels att framförallt utformningen av lekstängningen för torsk bör justeras för att bättre återspegla bästa tillgängliga vetenskap i syfte att åtgärder vidtas i de områden och på de djup där torsk leker som de negativa effekterna för det svenska småskaliga kustnära fisket efter andra arter än torsk i områden och djup där torsk inte leker begränsas och dels att fiskemöjligheterna för lax bör fastställas på en lägre nivå än kommissionen föreslagit i syfte att ytterligare öka skyddet för de svaga laxbestånden samt för att beakta förekomst av laxsjukdomar och M74. Regeringen kommer att verka för att regeringens övergripande målsättning återspeglas i den slutliga kompromissen. Förslag till svensk ståndpunkt i överläggningspromemoria (dnr 105-2020/21): Regeringen välkomnar förslaget till revidering och avser verka för ett kontrollsystem som är effektivt, ändamålsenligt och anpassat till den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anser att det är angeläget att nå målen som sätts upp inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. Regeringen anser att kontrollåtgärderna ska leda till förbättrad fiskerikontroll, rättvisa konkurrensregler för fiskets aktörer, förenkling och vara proportionerliga (något som t.ex. förslaget om fritidsfiske inte är). Regeringen anser också att det är viktigt med förenkling för både myndigheter och fiskets aktörer så att det på ett enkelt sätt ska vara möjligt att uppfylla kontrollkraven. Mot bakgrund av budgetrestriktiva hållning avser regeringen att verka för att förslagets eventuella ekonomiska konsekvenser begränsas både i förhållande till statsbudgeten och till EU-budgeten. Sammantaget kan konstateras att det finns skäl att noggrant analysera förslagets bestämmelser. Dessutom analyseras de ekonomiska konsekvenserna noggrant. Vid en förändring av regelverket och beslut om nya förordningar kommer dessa bli direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Konsekvenserna för svensk del analyseras noggrant. Överläggning om reformpaketet för GJP efter 2020 Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om CAP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Förordningen om strategiska planer Den nya förvaltningsmodellen för genomförande av jordbrukspolitiken inklusive indikatorsystemet Regeringen anser att arbetet med att förenkla den nya genomförandemodellen inklusive indikatorsystemet har gått framåt och kan stödja texten. Regeringen anser att bestämmelserna om enhetsbelopp skulle kunna förbättras så att medlemsstaterna kan flytta pengar mellan åtgärder för att säkerställa stabila enhetsbelopp för riktade och kvalitativa miljösystem i pelare I. Regeringen vill verka för att indikatorsystemet bidrar till att EU som helhet kan uppnå de gemensamma målen inom miljö, klimat, djurvälfärd och antibiotikaanvändning. Regeringen förordar också en förenkling av uppföljningen av indikatorer där flera olika stöd kan knytas till samma areal. Miljö- och klimatåtgärder i CAP och grundvillkor för att få stöd (den gröna arkitekturen) Regeringen är en stark förespråkare av ökade miljö- och klimatambitioner inom CAP och skulle vilja se en större öronmärkning av medel för miljö- och klimatåtgärder på EU-nivå. Regeringen välkomnar därför ordförandeskapets förslag om en öronmärkning för miljösystemen i pelare I och att en siffra föreslås för att förbereda att rådet kan anta en position. Regeringen anser att ska verka för en kompromiss om nivån på öronmärkningen, trots flera medlemsstaters motstånd. Regeringen anser att en öronmärkning inom intervallet 5–kan vara en rimlig nivå att landa i vid en allmän inriktning. Eftersom en ökad miljöambition är en effekt både av vilka åtgärder som vidtas och deras omfattning så är det inte enbart procentsatsen som är avgörande utan även medlemsländernas val av åtgärder. Regeringen anser därför att det är viktigt att driver på för en utformning och en procentsats som leder till en effektiv användning av CAP-medel och till verklig miljö- och klimatnytta. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommer att vara en viktig del för att bidra till målsättningarna i strategierna inom ramen för den europeiska gröna given samt i att bidra i den gröna återhämtningen. Detta gör ett ökat krav på öronmärkning av medel för åtgärder för miljö och klimat strategiskt viktigt. Regeringen förordar att medlemsstaterna ges tillräcklig flexibilitet för att inom ramen för öronmärkningen kunna premiera åtgärder med hög kvalitet. Regeringen ser dock att även breda åtgärder kan vara ett komplement för att uppnå miljö- och klimatnytta. Regeringen bör verka för miljöåtgärder i pelare I som ger förutsättningar för effektiva åtgärder i syfte att nå högre miljö-och klimatnytta inom EU, som svenskt jordbruks relativa konkurrenskraft främjas. Regeringen stödjer föreslagna artiklar som rör grundvillkoren. Framförallt stödjer regeringen tydliggörandet att medlemsstaterna ska kunna rikta grundvillkoren till regioner, områden och företag där de är relevanta, eftersom detta säkerställer att villkoren blir effektivare. Regeringen kan trots det i syfte att nå en kompromiss i rådet stödja ett införande av ett EU-gemensamt krav på miljöyta (GAEC 9) om en motsvarighet till dagens skogsundantag kan införas. Regeringen anser att ett minimikrav bör sättas på ett sådant sätt att medlemsstaterna också har flexibilitet att anpassa villkoret till regionala förhållanden. Regeringen stödjer förslaget att grundvillkoren som rör lagstiftningskrav för identifiering och registrering av djur stryks, eftersom just dessa krav ger upphov till sanktioner som inte står i proportion till felets allvar. Kraven försvinner inte utan kvarstår i annan lagstiftning. Åtgärder för ökad djurvälfärd och minskad antibiotikaresistens Regeringen hade gärna sett ytterligare förslag som leder till att nya CAP innebär en ökad ambition på djurvälfärdsområdet, vilket också bidrar till att motverka antibiotikaresistens. En möjlighet är att ersätta lantbrukare för åtgärder på djurvälfärdsområdet även i de fall åtgärderna kan vara en del av nationell lagstiftning. Regeringen prioriterar fortsatt denna fråga, men stödet från kommissionen och andra medlemsstater bedöms vara otillräckligt. Regeringen anser att bestämmelserna om omfördelningsstöd, genuin jordbrukare och riskhantering bör vara frivilliga för medlemsländerna att införa. Regeringen stödjer möjligheten för medlemsländer att tillämpa en gradvis minskning av direktstödet istället för takbelopp. Regeringen anser att det är viktigt med en marknadsorienterad jordbrukspolitik. Det är viktigt att andelen produktionskopplade stöd begränsas eller att det genom reformen inte sker en uppluckring i reglerna som begränsar när medlemsstaternas får använda kopplade stöd. Regeringen anser att de produktionskopplade stöden bör fasas ut . Regeringen anser även att en eventuellt ökad användning av sektorsprogram i förhållande till kommissionens förslag bör innebära ett minskat utrymme för användning av produktionskopplade stöd. Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av CAP (horisontella förordningen) Regeringen kan stödja utformningen av förordningen. Regeringen förordar i förenklingssyfte att finansiell disciplin ska tillämpas på alla lantbrukare, att bestämmelser om granskning av affärshandlingar för marknadsstöd i pelare I ska strykas eller förenklas samt att det blir tydligt att samordnad granskning ska leda till färre granskningsbesök av kommissionen i medlemsstaterna. Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Regeringen kan stödja ordförandeskapets förslag till en samlad marknadsordning. Överläggning om slutsatser om strategin Från jord till bord Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är positiv till att rådsslutsatser för jord till bord-strategin tas fram och att de föreslås innehålla frågor som är angelägna för . Regeringen tycker det är viktigt att EU arbetar med till exempel frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning, konkurrenskraftig livsmedelsproduktion och höjda ambitioner inom djurskyddsområdet samt stärkta miljö- och klimatambitioner. § 5 Jordbruks- och fiskeråd 19– Rådets dagordningspunkt 5. Slutsatser om strategin Från jord till bord SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: lämnar följande avvikande mening vid överläggningar om punkten ”Slutsatser om strategin Från jord till bord” vid diskussioner om Jordbruks- och fiskerådets möte den 19-20:e oktober. Vi vidhåller den invändning som vi gjorde , eftersom det är oklart om något är omhändertaget i den i den förhandling som varit , även om uttalande om krav på konsekvensanalys att siffersatta mål antas har tillkommit och potentiellt skulle kunna påverka vår hållning i frågan om siffersatta mål och obligatorisk avsättning av mark för ekologisk produktion. Kommentarer till av regeringen föreslagna position. Nuvarande skrivning i positionen bör skärpas. Uttrycket att det blir utmaningar för som har EU:s lägsta antibiotikaförbrukning att minska förbrukningen i linje med det siffersatta målet reflekterar inte konsekvensernas storlek. Skrivningen kan uppfattas som att vi bara måste anstränga oss lite mer. Saken är den att redan har pressat sin antibiotikaförbrukning och troligen ligger vid en gräns där ytterligare minskning skulle få negativa effekter för djurhälsan. Vi Sverigedemokrater vill att position ska nämna att djurhälsan kan komma att försämras i det beskrivna scenariot. En god politik ska enligt vår mening kunna väga av alla värden. Om de siffersatta målen blir bindande kommer avvägningar att bli svårare att göra. Intentionen i EU:s och arbete syns vara att minska överanvändning av växtskyddsmedel och gödselmedel. Det är en god ambition, men för ett eller flera av dessa mål kan kommande konsekvensanalyser som har aviserat att visa att överanvändningen är mycket mindre än den procentsats som föreslagits av . I det fallet kommer en minskning att gå ut över produktiviteten om man inte lyckas utveckla ny teknik eller metoder. För att bibehålla produktiviteten eller att kunna väga produktivitet mot minskning av växtskyddsmedel eller gödselmedel kan inte de nuvarande siffersatta målen bli bindande. Konsekvensanalyserna blir i annat fall inte underlag för beslut utan bara information som beskriver de konsekvenser som kommer att följa av målen. Alternativt kan man i andra hand justera ned de siffersatta målen till den överanvändning som man har upptäckt i konsekvensanalyserna, men då driver man inte nödvändigtvis på den positiva teknikutvecklingen. Vi vill att ska driva att de siffersatta målen inte ska bli bindande. Obligatoriskt krav på avsättning av jordbruksmark för ekologisk produktion Ett obligatoriskt krav på avsättning av jordbruksmark för ekologisk produktion kan bli problematiskt om kravet inte följer marknadens efterfrågan. Ett stöd av kravet gör att föreslagna position avviker från huvudinriktningen om marknadsorientering. Åtgärder kan förmå jordbrukare att ställa om till ekologisk produktion utan att efterfrågan ökar eller så kan efterfrågan sjunka . Om så, kan jordbrukare bli inlåsta i ett produktionssystem med högre relativa omkostnader utan att kunna få betalt för mervärdet. Då är det bättre att utveckla produktiviteten i ekologisk produktion och att arbeta för att få marknaden för ekologiska produkter att fungera bättre. Man kan även skapa ökad efterfrågan av ekologiska produkter genom offentlig upphandling om man bedömer att pengar finns, men då är det viktigt att i första hand kräva lokalproducerade produkter, annars främjar man import istället. Vi vill att obligatoriska krav på avsättning av jordbruksmark inte ska ställas. Märkning för hållbara livsmedel Vi vill utvidga märkningen av hållbara livsmedel med information som motverkar spridning av smittsamma djursjukdomar. Den afrikanska svinpesten har kommit till . Man tror att spridningen till kom med matrester från ett område där svinpesten redan fanns. Oförstånd är den troliga orsaken. Något som skulle bidra mycket till livsmedlens hållbarhet är om spridning av denna svinpest och andra framtida sjukdomar kunde hejdas. Därför vill vi att ska lyfta möjligheten att märka relevanta livsmedelsprodukter med information till konsumenten om vad den ska undvika för att inte sprida smittsamma djursjukdomar, när nu märkning och hållbarhet diskuteras. Vi vill att ska lyfta möjligheten att märka relevanta livsmedelsprodukter med information till konsumenten om vad den ska undvika för att inte sprida smittsamma djursjukdomar.