uprotokoll · H7A1MJU22p · 2020-02-20 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2019/20:22 08.00 – 08.35 8.45-11.00 Utskottet beslutade enligt 7 kap. 12 § Riksdagsordningen att överlägga med miljö- och klimatministern , , om punkt 3 på rådsdagordningen. Utskottet hade tidigare, , beslutat om överläggning med statsrådet avseende punkt 5 på rådsdagordningen. Underlaget utgjordes av en översänd kommenterad dagordning. Rådets dagordningspunkt 3. Kommissionens meddelande om en grön giv för Miljö- och klimatministern redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med kommenterad dagordning (bilaga 2). Överläggningen motiverade statsrådet att inför göra ett förtydligande i ståndpunkten som betonar jämbördigheten mellan för biologisk mångfald och . M- och KD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi anser att följande mening bör läggas till regeringens ståndpunkt sida 4, st 3, rad 3 ”...ekosystemtjänster. Samt att strategin även bör ta hänsyn till, och ge utrymme för, den lokala variation som finns i medlemsstater.” SD-ledamöterna anmälde följande avvikande ståndpunkt: Vi instämmer med de ändringar av regeringens ståndpunkt som utskottet föreslog, men vill därtill lägga följande EU-s utsläppsmål för växthusgaser 2030 I regeringens förslag till ståndpunkt förordas en skärpning av EU:s utsläpps-minskningsmål till 2030. föreslår att 2030-målen skall kvarstå. Öppna landskap är mycket viktiga för biologisk mångfald, men mycket hårdare exploaterade än skogarna. Liknande krav bör därför ställas på att återställa och/eller skydda öppna landskap som på skog. Beträffande Biologisk mångfald bör övergripande mål, såsom att arter inom varje medlemsland skall bevaras, ligga på EU-nivå. Metoderna för att nå EU-målen bör däremot beslutas i varje enskild medlemsstat, eller när samma population av en art innefattar fler med-lemsländer än ett, mellan dessa berörda länder. Sådana förvaltningsrelaterade metoder inom ett eller några EU-länder kan exempelvis innefatta antal individer för att i rimlig mån säkerställa bevarandestatus. förordar med andra ord att EU bör minska detaljeringsnivån i sina direktiv beträffande biologisk mångfald, eftersom åtgärder som utformas efter varje lands förhåll-anden, blir mer effektiva. Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Rådets dagordningspunkt 5. Miljö- och klimatministern och statssekreterare . redogjorde för regeringens ståndpunkt i enlighet med kommenterad dagordning (bilaga 2). Överläggningen motiverade statssekreteraren att inför göra ett förtydligande i ståndpunkten som betonar betydelsen av att direktivet inte förhindrar åtgärder och investeringar i syfte att genom-föra åtaganden i enlighet med . Ordförande konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. Statssekreterare med medarbetare lämnade under övriga punkter på dagordningen information inför miljörådet . Denna paragraf förklarades justerad. Information om avslutat finskt och nytt kroatiskt ordförandeskap Skriftlig information om det avslutade finska och det nya kroatiska ordförandeskapet, i den delen det berörde statsrådet ansvarsområde, hade lämnats och lades till handlingarna. Utskottet justerade protokoll 2019/20:20. Kommissionens arbetsprogram 2020 (MJU5y) Utskottet fortsatte behandling av frågan om yttrande till utrikesutskottet över Kommissionens arbetsprogram 2020. Utskottet justerade yttrande 2019/20:MJU5y. Vattenvård (MJU10) Utskottet fortsatte behandlingen av motioner om vattenvård. generaldirektör med medarbetare informerade om hot och säkerhetsaspekter kopplat till myndighetens verksamhet. Nästa sammanträde äger rum . MILJÖ- OCH JORDBRUKS- UTSKOTTET (C), ordf. (MP), förste vice ordf. (M), andre vice ordf. Kopparklint (M) (M), vik. andre vice ordf. t.o.m (M) X = ledamöter som deltagit i handläggningen O = ledamöter som härutöver har varit närvarande Rådets möte (miljöministrarna) – kommenterad dagordning Rådsdagordningspunkt 3 Kommissionens meddelande om en grön giv för Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar den europeiska gröna given och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen. Det är angeläget att den höga ambitionen att integrera hållbarhet i all EU-politik omsätts i konkret politik och lagstiftning för att påskynda omställningen till ett klimatneutralt och hållbart , med bevarad biologisk mångfald och skydd av medborgares hälsa och välbefinnande. Regeringen välkomnar särskilt förslag med tydligt europeiskt mervärde och där den europeiska plattformen kan användas för att lösa gränsöverskridande miljö- och energiproblem. När reglering behövs på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Utgiftsdrivande åtgärder behöver finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen (MFF). Regeringen anser att viktiga prioriteringar för klimat och miljö i den gröna given är en klimatlag på EU-nivå som förankrar målet om netto-nollutsläpp till i lagstiftning tillsammans med vägledande principer för att nå detta mål, samt förslag om en skärpning av EU:s utsläppsminskningsmål till 2030. uppmanar kommissionen att senast presentera sin konsekvensanalys för en höjning av 2030-målet som bör skärpas till minst -. En ny handlingsplan för cirkulär ekonomi bör bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi med resurseffektiva och giftfria kretslopp. Handlingsplanen bör omfatta initiativ till en textilstrategi och fortsatta åtgärder på EU-nivå för att förebygga och hantera de miljöproblem som uppkommer på grund av plast och mikroplast. Kvinnors och mäns klimatpåverkan skiljer sig åt, och även hur de i sin tur påverkas av klimatförändringarna. Därför anser regeringen att den gröna given måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv i såväl analys- som genomförande- och uppföljningsfasen. Regeringen anser att en strategi för biologisk mångfald bör innehålla åtgärder som adresserar de viktigaste påverkansfaktorerna som orsakar förlust av biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster. EU bör fortsätta att driva på för ett ambitiöst avtal för skydd av marin biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion inom ramen för Havsrättskonventionen. Regeringen välkomnar kommissionens nollutsläppsvision för en giftfri miljö. Kommissionen bör också presentera en EU-handlingsplan för högfluorerade ämnen (PFAS) och vidta åtgärder för att minska utsläpp av läkemedel i miljön. Regeringen anser att Industriutsläppsdirektivet behöver revideras för att bidra till klimatmålen, en cirkulär ekonomi och en giftfri miljö. Den gröna given bör enligt regeringen bidra till att nå den långsiktiga visionen i EU:s miljöhandlingsprogram och ett förslag om ett åttonde miljöhandlingsprogram med hög ambitionsnivå och konkreta och mätbara prioriteringar och mål bör presenteras tidigt . Rådets dagordningspunkt 5. Förslag till svensk ståndpunkt: Givet samhällsutmaningarna är det för tidigt att konstatera huruvida direktivet är ”fit for purpuse” eller inte. Det finns en utbredd oro för att direktivet kan komma att hindra en samhällsomställning som krävs för att möta de klimatförändringar som vi står inför. Givet detta har regeringen följande synpunkter utifrån de specifika områden som ordförandeskapet tar upp: Sedan direktivet beslutades har nya samhällsutmaningar dykt upp. Klimatfrågan är högts aktuell och klimatarbete är högt prioriterat politiskt. Regeringen menar att det inte framgår av analysen i hälsokontrollen att direktivet har den flexibilitet som krävs för att säkerställa att EU:s medlemsländer kan genomföra den samhällsomställning som är nödvändig för att genomföra EU:s gröna giv och att bli klimatneutralt till 2050. Vatten av god kvalitet är oumbärlig inför den kommande klimatanpassningen. kan industrins klimatinvesteringar inte vänta. Det finns därför en potentiell målkonflikt där nödvändiga åtgärder för klimatomställningen kan komma att innebära en försämring av enskilda vattenförekomster på ett sådant sätt att direktivets mål lokalt inte uppnås fullt ut. Regeringen delar kommissionens bedömning att reglering och hantering av kemikalier inte fungerar optimalt. Detta gäller även hantering nya föroreningar såsom läkemedelsrester och mikroplaster. Det är viktigt att relevanta ämnen tas upp på bevakningslistan och listan med prioriterade ämnen. för mikroplaster är det viktigt att även dessa föroreningar hanteras. Diskussionsfråga 2: Hur kan ökad integrering av målen i EU:s vattenlagstiftning i andra EU-politikområden (i synnerhet jordbruk, energi, transport, industriproduktion) uppnås på ett ömsesidigt stödjande sätt? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser EU:s gröna giv som ett viktigt led i att få en bättre samstämmighet mellan olika politikområden. Den gröna given är ett led i att transformera EU:s ekonomi för en hållbar framtid och i en mer hållbar riktning. Den har ambitionen att transformera EU till ett rättvist och blomstrande samhälle med modern resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi utan nettoutsläpp av växthusgaser till 2050 och där ekonomin är frikopplad från resursanvändning. I gröna given anger kommissionen att all EU-lagstiftning ska bidra till att bevara och restaurera naturkapital. En samstämmighet mellan olika politikområden är viktigt för effektivt arbete och något som behöver eftersträvas. Regeringen anser arbetet med analyser av samstämmighet mellan politikområden behöver förbättras så att såväl synergier som konfliktytor mellan olika politikområden tydliggörs, både nationellt och på EU-nivå, för att lösningar ska kunna identifieras. Att kontinuerligt utvärdera och följa upp hur lagstiftningen mellan olika politikområden stödjer eller motverkar varandra kan en förbättring ske. Diskussionsfråga 3: Hur kan genomförandet av vattenlagstiftningen förbättras, i ljuset av relaterade utmaningar såsom tillgänglighet av finansiering? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen delar kommissionens oro gällande att arbetet med att förbättra vattenkvaliteten går för långsamt och vi kommer att anstränga oss för att öka takten i åtgärdsarbetet så att vattenresurserna och vattenmiljöerna kan skyddas och förbättras. Regeringen ser fram emot att arbeta med kommissionen och övriga medlemsländer för att gemensamt påskynda arbetet med att förbättra vattenkvaliteten och använda våra vattenresurser på ett mer hållbart sätt. Regeringen kan dock konstatera att en anledning till att genomförandet har gått långsamt beror på sådant som inte enkelt kunde förutses när direktivet beslutades. Ett exempel är att det i var nödvändigt att etablera en helt ny myndighetsstruktur baserat på avrinningsområdesgränser. Ett annat exempel är att mänsklig påverkan såsom exempelvis från industriell verksamhet, vattenkraftsanläggningar, sjösänkningar, vattendragsrätningar och flottledsresningar liksom från atomsfärsikt nedfall av försurande ämnen och tungmetaller, har resulterat i att påverkan på vattenmiljön är betydligt större än vad myndigheter var medvetna om 2003 när direktivet trädde i kraft. Att anpassa en stor del av denna påverkan som pågått är mycket resurs- och tidskrävande. Regeringen ser därför att det kommer att bli mycket svårt att nå direktivets mål och för planeringen inför den kommande cykeln behöver kommissionen klargöra den legala situationen efter 2027. Regeringen behöver ett klargörande om saken snart, då vattenmyndigheterna är mitt uppe i planeringen av nästa cykel.