ku-anm · H7A1dnr1125 · 2020-01-24 00:00:00 — () Dnr 1125-2019/20 hantering av säkerhetskänslig information om en officer har fått information om att en officer har gjort karriär inom Försvarsmakten på falska meriter utan att föra informationen vidare till Försvarsmakten, än mindre ställa frågor till Försvarsmakten om vilka åtgärder som vidtas för att svensk säkerhet inte ska skadas. Enligt uppgifter i (DN) har en officer i över ett årtionde fått ledande uppdrag inom Försvarsmakten genom att ljuga om sin bakgrund och förfalska sina meriter. Bland annat har mannen arbetat vid Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) med hemliga kryptonycklar Den första lögnen om examen som DN hittat är . Ändå gavs mannen utlandsuppdrag som plutonchef i Kosovo och major i . Vidare befordrades den falske officeren till stabsofficer vid Natos militära högkvarter i . handplockades han till en hög chefspost i den svenska FN-insatsen i . Men där tog det stopp efter att Försvarsmakten fått kännedom om tidigare lögner från mannen. (Ljög och blev chef på - avslöjades och blev chef inom Försvarsmakten, DN, 9/1-20, Låtsades vara officer - fick toppjobb i försvaret, DN, 12/1-20, Regeringen varnades för den falske officeren, , 13/1-20, gav falske officeren uppdrag vid , DN, 16/1-20). upptäckte , som då var mannens arbetsgivare, att han hade ljugit om sina meriter. Detta fick till följd att han fick lämna sin säkerhetsklassade tjänst. kontaktade en företrädare för en myndighetshandläggare på och lämnade en muntlig redogörelse för det som skett. Samtalet dokumenterades av handläggaren vid i form av en tjänsteanteckning. (Regeringen varnades för den falske officeren, , 13/1) , , informerade tjänstemän vid statsrådet och hans statssekreterare om ärendet. har även tjänstemän vid ha informerat tjänstemän vid Försvarsdepartementet om mannens lögner men försvarsminister delgavs inte informationen. har till försvarsutskottet informerat att han fick kännedom om den uppkomna situationen i samband med DN:s artikel . Överstelöjtnant som leder Försvarsmaktens utredning sade först till att Försvarsmakten inte hade hittat något spår av uppgifter från vare sig eller . (Regeringen varnades för den falske officeren, , 13/1-20). fann dock Försvarsmakten en säkerhetsrapport där varnade Försvarsmakten för den falske officeren. (ÖB till : Säkerhetsrapport om officeren hittad, DN, 14/1-20) Att Försvarsmakten hade tillgång till informationen om mannens lögner men ändå fortsatte ge honom tunga uppdrag är i sig ett stort misslyckande vilket myndigheten har det största ansvaret för. Men vissa frågor bör även riktas mot i detta. Vad gjorde med informationen som delgavs från om mannens bakgrund? Om den informationen hade kommunicerats från till Försvarsmakten så hade Försvarsmakten kunnat vidta åtgärder tidigare. Varför informerades aldrig försvarsminister av sina tjänstemän? Inom bedömdes ärendet uppenbarligen som så allvarligt att statsrådet och statssekreteraren informerades och vidare att informationen skulle föras till Försvarsdepartementet men när informationen nådde Försvarsdepartementet så stannade den upp. Information har återigen stannat upp i på bekostnad av svenska säkerhetsintressen. Det väcker frågor om vilka statsråd och departement som har fått information om den falske officeren, när man har fått sådan information och vad man har gjort med den. Vidare formas ur detta frågor om vad statsministern kände till och när han fick den informationen samt vilka åtgärder han har vidtagit för att förhindra att just den här typen av situation ska uppkomma? Det är i sammanhanget besvärande att försvarsminister igen är involverad i ett ärende där han svär sig fri från skuld genom att säga att han har varit ovetande. Så lät hans försvarstal när han hade en anställd tjänsteman som var engagerad inom försvarsindustrin och så lät försvarstal angående it-läckan vid Transportstyrelsen. (2018/19:KU20 s. 90ff., 2017/18:KU20 s. Det åligger försvarsministern att säkerställa att hans departement arbetar på ett sådant sätt att han får viktig information . bristfälliga informationsdelning har tidigare föranlett allvarlig kritik från , . granskade KU regeringens hantering av it-läckan vid Transportstyrelsen. (2017/18:KU20) Bland annat uttalade KU följande: "Utskottet ser allvarligt på att det tog så pass innan statsministern nåddes av informationen om en händelse av detta slag." "Vidare noterar utskottet att under hela den aktuella perioden inte tog upp händelsen och dess konsekvenser med vare sig statsministern eller infrastrukturministern. Det framstår för utskottet som självklart att händelser av detta allvarliga slag bör tas upp direkt med statsministern och andra berörda statsråd." "Den ansvarsprincip som gäller inom om att varje departement och statsråd ansvarar för sina myndigheter får inte medföra att all information stannar inom respektive departement. Principen kan enligt utskottets mening inte heller innebära att ett statsråd i varje situation kan utgå från att information överförts inom andra delar av på det sätt som är avsett. Om principen inte hade följts så strikt i detta fall hade Statsrådsberedningen kunnat nås av informationen om det inträffade tidigare." KU uttalade i ett annat granskningsärende att det i regeringens styrande funktion ingår en skyldighet att leda den statliga förvaltningens verksamhet. Detta förutsätter att regeringen följer myndigheternas verksamhet och vid behov ser till att vidta de åtgärder som är nödvändiga från ett styrningsperspektiv. (a.a. s. 364) Regeringen kan således inte sitta på händerna och invänta att information ska serveras utan behöver istället aktivt säkerställa att man håller sig informerad. I det förevarande fallet kunde exempelvis ytterligare följdfrågor varit påkallade när först informerade om de falska meriterna. Den uppkomna situationen väcker även frågan om varför den falske officeren inte har varit föremål för diskussioner i det . Att så inte varit fallet delgav försvarsminister inför försvarsutskottet . Vid en presskonferens gjorde följande uttalande: Också här i finns det skäl att ta sig an säkerhetsfrågorna på ett mer samlat sätt. I kommer därför att inrättas ett säkerhetspolitiskt råd som regelbundet ska mötas för att samordna hanteringen av frågor som rör säkerhet. Jag kommer själv att leda rådets arbete. Där ingår även vice statsministern, utrikesministern, försvarsministern och inrikesministern. Även andra statsråd ska vid behov delta i rådets arbete, liksom några statssekreterare. Det gäller även de myndigheter som ibland kan vara direkt berörda. besvarade statsministern en interpellation om det säkerhetspolitiska rådets arbete (2014/15:269). I svaret anförde statsministern att det inrättats för att regelbundet kunna diskutera en samordnad hantering av frågor som rör säkerhet i bred bemärkelse (prot. 2014/15:65). konstaterade KU att det har inrättats för att kunna diskutera frågor kring en sammanhållen säkerhetspolitik. (2015/16:KU20 s. 243) Att en svensk officer har placerats på tunga uppdrag inom Försvarsmakten mot bakgrund av falska meriter bör vara en sådan fråga som sorterar under någon av rubrikerna "frågor som rör säkerhet", "säkerhet i bred bemärkelse" eller "en sammanhållen säkerhetspolitik". Mot bakgrund av det ovanstående hemställer jag att KU granskar regeringens och ansvariga statsråds agerande avseende den falske officeren.